Справа № 212/11532/21(2-а/212/16/22)
Суддя: Головко О.В.
Дата ухвалення: 2023-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Головко О.В.
перевіривши у м. Дніпрі апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції України
на рішення Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 листопада 2022 року (суддя Пустовіт О.Г., повний текст рішення складено 01.12.2022) в адміністративній справі
за позовом ОСОБА_1
до Державної екологічної інспекції України
про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,
При перевірці апеляційної скарги суддею встановлено, що скаргу подано з порушенням вимог Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до частини 5 статті 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору встановлюється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Частиною 5 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Велика палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року по справі № 543/775/17 дійшла правового висновку, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.
Чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.
З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Суддя-доповідач при вирішенні питання щодо можливості відкриття апеляційного провадження зазначає, що відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2021 року 2270 грн. 00 коп.
Таким чином, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, становить 681 грн. 00 коп.
Разом з тим, суддя зазначає, що відповідно до частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
З огляду на те, що апелянтом подано апеляційну скаргу шляхом направлення на офіційну електронну адресу суду, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, становить 544 грн. 80 коп.
Проте апелянтом до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору.
Крім цього, відповідно до частини 9 статті 44 КАС України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.
Суддею встановлено, що апеляційна скарга подана шляхом направлення на офіційну електронну адресу суду, проте апелянтом не надано до суду доказу надсилання листа з описом вкладення про направлення копії апеляційної скарги іншим учасникам справи.
Також апелянт подав клопотання, в якому просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.
Вирішуючи питання щодо поновлення строку та відкриття провадження у справі, суддя зазначає, що статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.
Відповідно до частини 4 вказаної статті апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.
Суддею встановлено, що судом першої інстанції 29 листопада 2022 року ухвалено рішення.
Апелянт зазначає, що копія рішення надійшла засобами електронного зв`язку 07.12.2022.
Суддя зазначає, що матеріали адміністративної справи не містять доказів на підтвердження зазначених відомостей. Разом з тим, суддею-доповідачем встановлено, що оскаржуване рішення надіслано судом першої інстанції до Єдиного державного реєстру судових рішень 07.12.2022, а тому суддя доходить висновку про підтвердження дати отримання апелянтом рішення суду першої інстанції.
Враховуючи наведені висновки Верховного Суду та обставини адміністративної справи, кінцевим строком для подання апеляційної скарги є 19 грудня 2022 року.
Натомість апеляційна скарга на рішення суду подана 03 січня 2023 року.
В обґрунтування клопотання про поновлення строку апелянт зазначає про введення воєнного стану в Україні.
Проте суддя зазначає, що відповідно до статті 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
З огляду на наведені норми законодавства, вбачається, що судочинство здійснюється в умовах воєнного стану на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Суддя зазначає, що жодних змін з питань перебігу процесуальних строків під час дії воєнного стану не вносилося до Кодексу адміністративного судочинства України.
Суд поновлює або продовжує процесуальний строк, якщо визнає поважною причину пропуску даного строку (поважність причин повинен доводити скаржник).
З огляду на встановлені обставини в даній справі, а саме тривалий перебіг часу між фактичним отриманням рішення суду та поданням апеляційної скарги, суддя доходить висновку, що скаржником не доведено поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження, що унеможливлює вирішення питання про поновлення останнього.
При цьому суддя зазначає, що місцезнаходженням апелянта є м. Київ, яке не є регіоном, на території якого ведуться активні бойові дії, отже сам факт введення на території України воєнного стану не може вважатися достатнім підтвердженням поважності причин пропуску відповідного процесуального строку, без врахуванням об`єктивних обставин, які унеможливили сторону справи добросовісно виконати процесуальні обов`язки.
Встановлені суддею обставини унеможливлюють вирішення питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.
Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Статтею 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Згідно з ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
Частиною 6 статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону).
Враховуючи, що нормами ст. 286 КАС України не врегульовано процедуру поновлення процесуального строку на оскарження судового рішення, постановленого за правилами цієї статті, суддя доходить висновку про необхідність застосування в даній справі ч. 3 ст. 298 КАС України в порядку аналогії закону.
Зазначені обставини вказують на невідповідність апеляційної скарги вимогам процесуального законодавства, а тому вона підлягає залишенню без руху.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 169, 298 Кодексу адміністративного судочинства України суддя,
Надати апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надання до суду:
2) доказу надсилання листа з описом вкладення про направлення копії апеляційної скарги з доданими до неї документами іншим учасникам справи.
3) письмових пояснень із зазначенням інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження з підтвердженням таких обставин належними доказами.
Ухвала суду набирає законної сили з 02 лютого 2023 року та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Головко