Справа № 640/34370/21
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2023-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

31 січня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Файдюка В.В., суддів Мєзєнцева Є.І., Собківа Я.М., перевіривши апеляційну скаргу Київської митниці на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 червня 2022 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «ЮНІБЛЕНД» до Київської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 червня 2022 року адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «ЮНІБЛЕНД» до Київської митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення - задоволено.

На вказане рішення суду відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати.

Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що апеляційна скарга не може бути прийнята до провадження та у відкритті провадження необхідно відмовити з наступних підстав.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 вересня 2022 року апеляційну скаргу відповідача залишено без руху у зв`язку з тим, що апелянтом пропущено строк апеляційного оскарження, а також не сплачено судовий збір, із наданням строку для усунення недоліків апеляційної скарги в розмірі 10 днів.

На виконання вимог зазначеної ухвали 16 вересня 2022 року апелянтом було подано до суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. В даному клопотанні апелянт посилається на те, що пунктом 2 частини 5 статті 252 КАС України передбачено, що часом вручення процесуальних документів в електронній формі є дата отримання судом повідомлення про доставлення документів на офіційну електронну адресу. Офіційна електронна адреса відповідно до підпункту 5.8 розділу I Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, це:

сервіс Електронного кабінету ЄСІТС,

адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або

адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів.

Відповідно до пункту 17 підрозділу 1 розділу III Положення особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством.

Таким чином, норми Положення передбачають обов`язковість надсилання документів саме до Електронного кабінету, тоді як адреса електронної пошти розглядається лише як додаткова функція повідомлення про їх надходження до Електронного кабінету. При цьому, таке повідомлення, залежно від налаштування, може здійснюватися як з надсиланням самих документів, так і без нього.

Отже, суд зобов`язаний надіслати судове рішення у паперовій формі рекомендованим листом або електронним листом на офіційну електронну адресу Митниці, зареєстровану в підсистемі «Електронний Суд», чого зроблено не було.

Перевіривши доводи вказаного клопотання апелянта, колегія суддів вважає, що воно не підлягає задоволенню, оскільки офіційною електронною адресою Митниці, зареєстрованою в підсистемі «Електронний Суд», як вбачається і безпосередньо з електронного кабінету в підсистемі «Електронний Суд», і з документів, сформованих Митницею в ЄСІТС, є «», а адресою, на яку суд першої інстанції надіслав оскаржуване рішення є «», тобто, ці адреси збігаються, що свідчить про те, що Окружний адміністративний суд міста Києва виконав свій обов`язок щодо направлення рішення в електронній формі на офіційну електронну адресу суб`єкта владних повноважень.

Також апелянт заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору. Вказане клопотання обґрунтоване тим, що у апелянта кошти для сплати судового збору відсутні, зокрема, у зв`язку із незабезпеченням фінансування Митниці КЕКВ 2800.

Перевіривши доводи клопотання відповідача, колегія суддів вважає, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно п. 2 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», обов`язок щодо забезпечення належного фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору, покладено на Кабінет Міністрів України.

Тобто, особа, яка утримується за рахунок Державного бюджету України, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору.

Відтак, обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору тощо не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права на апеляційне оскарження у будь-який необмежений час після закінчення такого строку та, відповідно, підставою для продовження зазначеного строку.

Відповідно до ч. 1 статті 8 Закону про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З аналізу наведеної норми вбачається, що Законом України «Про судовий збір» встановлено вичерпний перелік випадків, коли можливим є відстрочення сплати судового збору. Будь-яких змін щодо порядку сплати судового збору суб`єктом владних повноважень у зв`язку із введенням воєнного стану в України до чинного законодавства не внесено.

Однак, апелянтом в клопотанні не вказано на жодну із перелічених підстав та, відповідно, не надано жодного доказу на підтвердження існування такої підстави.

До того ж апелянтом не надано доказів того, що станом на дату розгляду та вирішення справи судом апеляційної інстанції його майновий/фінансовий стан зміниться і належна до сплати сума судового збору буде сплачена.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя від 14 травня 1981 року № R (81) 7: «В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати» (підпункт 12 пункту D).

Колегія суддів звертає увагу, що сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду є складовою доступу до правосуддя.

Разом з тим, згідно рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» право на суд не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

З урахуванням наведеного суд апеляційної інстанції не вбачає існування обґрунтованих відповідачем підстав для відстрочення останньому сплати судового збору.

Відповідно до статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданого до закінчення цього строку чи з ініціативи суду.

Слід зазначити, що строк для усунення недоліків скарги відповідачу був встановлений до 12 вересня 2022 року, повертаючи скаргу лише 31 січня 2023 року, суд без винесення ухвали, але фактично надав скаржнику подовжений строк виконання вимог ухвали, яким він не скористався.

Таким чином, наведені у клопотанні обставини не є підставою для задоволення клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги або відстрочення сплати судового збору.

Отже, до вказаного в судовому рішенні строку апелянт недоліків своєї апеляційної скарги не усунув.

Відповідно до п. 4 ч. 1 статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Згідно ч. 3 статті 299 КАС України питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Оскільки, вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, у відкритті провадження по вказаній апеляційній скарзі необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 248, 299, 321, 325 КАС України,

У Х В А Л И В :

У відкритті провадження за апеляційною скаргою Київської митниці на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 червня 2022 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «ЮНІБЛЕНД» до Київської митниці про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення

Суддя-доповідач: В.В. Файдюк

Судді: Є.І. Мєзєнцев

Я.М. Собків