Справа № 240/12932/22
Суддя: Смілянець Е. С.
Дата ухвалення: 2023-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/12932/22

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Романченко Є.Ю.

Суддя-доповідач - Смілянець Е. С.

25 січня 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Смілянця Е. С.

суддів: Драчук Т. О. Полотнянка Ю.П. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Бердоус Ю. М.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представника позивача: Кутлиєва Б.Н.,

представника відповідача: Іваненка О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді,

В С Т А Н О В И В :

в липні 2022 року позивач, ОСОБА_1 , звернувся в суд з позовом у якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 09.06.2022 № 349 " Про застосування до працівника УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення" в частині застосування до дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади;

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 14.06.2022 № 852 о/с " По особовому складу";

- поновити на посаді начальника сектору зв`язку та телекомунікацій Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції.

Житомирський окружний адміністративний суд рішенням від 28.10.2022 позов задовольнив. Судове рішення мотивоване тим, що службове розслідування було проведено поверхнево, не в повному обсязі, а висновки службового розслідування висвітлені однобоко та ґрунтуються на припущеннях, які не підтвердженні належними доказами.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити.

Аргументами на підтвердження вимог скарги зазначає, що застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади є правомірним і пропорційний вчиненому дисциплінарному проступку, оскільки застосування вогнепальної зброї є найбільш суворим заходом примусу.

Позивач не скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу відповідно до ст. 304 КАС України.

В судовому засіданні позивач та представник позивача заперечували проти задоволення апеляційної скарги відповідача та просили суд залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства (далі-КАС України), суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представників сторін, які прибули в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що наказом Департаменту патрульної поліції від 14.06.2021 № 14.06.2021 № 494 о/с "Про особовий склад" інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП в Житомирській області ДПП капітана поліції ОСОБА_1 призначено начальником сектору зв`язку та телекомунікацій Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП в Житомирській області ДПП)

На підставі доповідної записки начальника УПП в Житомирській області ДПП від 30.03.2022 № 2702/41/28/01-2022 винесено наказ начальника Департаменту патрульної поліції щодо призначення службового розслідування з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни 21.03.2022 начальником сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Житомирській області ДПП майором поліції ОСОБА_1 під час словесного конфлікту з т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу чергової служби УПП в Житомирській області ДПП старшим лейтинантом поліції ОСОБА_2 , в ході якого майор поліції ОСОБА_1 вийняв табельну вогнепальну зброю з кобури без потреби, що є грубим порушенням вимог інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ від 01.02.2016 № 70.

За результатами службового розслідування 30.05.2022 комісія сформувала наступний висновок. За вчинення дисциплінарного проступку з обтяжуючими обставинами, передбаченими пунктом 3 частини шостої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, що виразився в порушенні вимог пункту 2 частини першої статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 5, 6, 11 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, підпунктом 2 пункту 4 розділу І, підпунктами 1,3 пункту 6 розділу І, підпунктом 1 пункту 10 розділу І, пункту 1 розділу IV пункту 4 розділу IV Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ від 01 лютого 2016 року №70, абзаців 9, 1 пункту 1, пункту 3 розділу II та пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ від 09 листопада 2016 року № 1179, підпункту 2.3 посадової інструкції начальника сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Житомирській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.12.2017 № 6086, відповідно до пункту 6 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, застосувати до начальника сектору зв`язку та телекомінкацій УПП в Житомирській області ДПП поліції майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади.

Також за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пункту 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», абзаців 9, 1 пункту 1 розділу II та пункту З розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ від 09 листопада 2016 року № 1179, відповідно до частини одинадцятої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІП вирішено попередити т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу чергової служби управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 про необхідність дотримання службової дисципліни.

Наказом Департаменту патрульної поліції № 349 від 09.06.2022, прийнято рішення про накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади.

Наказом Департаменту патрульної поліції № 852 о/с від 14.06.2022 року ОСОБА_1 було звільнено з начальника сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Житомирській області ДПП.

Не погодившись з такими рішеннями відповідача, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Критерії, за якими адміністративний суд перевіряє рішення суб`єктів владних повноважень, визначені у ч. 2 ст. 2 КАС України.

Згідно частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Крім того, ст. 2 та ч. 4 ст. 242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" №580-VIII від 02 липня 2015 року (Закон №580).

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону №580 у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону №580 поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Частиною 1 ст. 18 Закону №580 визначені основні обов`язки поліцейського, зокрема поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Статтею 19 Закону №580 передбачені види відповідальності поліцейських. У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (Дисциплінарний статут).

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 1 Дисципланірного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Дисциплінарного статуту).

При цьому, ст. 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно зі ч. ч. 1-4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

На виконання вимог Дисциплінарного статуту наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (Порядок №893), зареєстрований у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 року за №1355/32807.

Згідно п. 1 розділу ІІ Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Положеннями пункту 1 розділу V Порядку визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Приписами абзаців 1, 2, 7, 8 п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку.

Відповідно до пункту 3 розділу IV Правил №1179, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Вказані положення законодавства передбачають, що поліцейський при проходженні служби, у своїй повсякденній діяльності та поза межами служби, повинен дотримуватися та бути прикладом неухильного дотримання Конституції України, Законів України та інших нормативно-правових актів, які регламентують діяльність такого працівника, а також Присяги поліцейського.

Як встановлено судом першої інстанції, відповідно до наказу ДПП від 30.03.2022 № 460 "Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків" було призначено службове розслідування з метою встановлення причин та обставин події за участі начальника сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Житомирській області ДПП майора поліції ОСОБА_1 , що мала місце 21.03.2022.

За результатами службового розслідування до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення - звільнення з посади (Наказ ДПП №349 від 09.06.2022).

Підставою для звільнення позивача з посади стало вчинення ним дій, сутність яких, за переконанням відповідача, полягає у порушенні службової дисципліни, а саме - дістав табельну вогнепальну зброю із кобури без потреби, чим створив загрозу життю оточуючим.

Також з матеріалів справи та дослідженого під час судового засідання відеозапису встановлено, що ОСОБА_1 близько 12 години, перебуваючи у звільненні після добового чергування, прибув у цивільному одязі до приміщення Управління патрульної поліції в Житомирській області, що за адресою: АДРЕСА_1 , на вимогу телефонного дзвінка ОСОБА_3 з вказівкою надати дублікат ключів від підвального приміщення, яке використовувалося, зокрема, як тимчасовий склад для зберігання майна сектору зв"язку та телекомунікації. Прибувши до вказаного підвального приміщення, ОСОБА_1 побачив невідому особу, яка використовуючи електроінструмент та в присутності ОСОБА_2 , вчиняла дії щодо проникнення до вказаного приміщення. З метою фіксування вказаних дій ОСОБА_1 почав здійснювати відеозйомку за допомогою власного мобільного телефону. Внаслідок вказаних обставин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відбулася суперечка з використанням нецензурної лайки. Під час суперечки, ОСОБА_2 прийняв рішення вивести ОСОБА_1 з приміщення та припинити відеозйомку, внаслідок чого почав рухатися у напрямку останнього.

При цьому, з показів ОСОБА_1 встановлено, що внаслідок активної поведінки ОСОБА_2 , що виражалась в ударах по тулубу, він почав задкувати та підніматись по сходинкам до фоє адмінбудівлі, внаслідок ударів ОСОБА_2 у нього розстебнулася напоясна кобура, з якої він дістав пістолет щоб не допустити падіння даної зброї на землю.

Разом з тим, свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які в той день несли службу з охорони вказаної адмінстративної будівілі (пост № 1) зазначили, що ОСОБА_2 виштовхав ОСОБА_1 , тримаючи його за комір та ліву руку. Також вказані свідки зазначили, що ОСОБА_1 добровільно передав їм свою табельну вогнепальну зброю, яка перебувала на запобіжнику.

Крім цього зі свідчень ОСОБА_2 встановлено, що ОСОБА_1 не висловлював жодних погроз використання своєї табельної вогнепальної зброї. Ці ж обставини підтвердили і інші свідки.

Також з показів ОСОБА_2 , що були надані під час судового розгляду, встановлено, що останньому не відомо про результати службового розслідування стосовно події за його участі.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, Дисципліарним статутом встановлено, що дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності.

Натомість, колегія суддів погоджується, що під час службового розслідування, не було надано оцінку усім обставинам вказаного конфлікту, зокрема, тим обставинам, що ОСОБА_1 отримав тілесні ушкодження та факт застосування ОСОБА_2 спеціальних засобів - кайданок, в яких ОСОБА_1 перебував близько 30 хвилин.

Крім цього встановлено, що у провадженні Богунського районного суду м. Житомира перебуває кримінальне провадження № 0000055 по обвинуваченню ОСОБА_2 за статтею 365 частини 2 КК України. Зокрема, ОСОБА_2 обвинувачується у тому, що перебуваючи на посади тимчасово виконуючого обов"язків заступника начальника УПП в Житомирській області - начальник відділу чергової служби УПП в Житомирській області, діючи всупереч вимог статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, статей 21, 28, 29 Конституції України, статей 1, 2, 3,6 підпунктів 1, 2 та 4 статті 7, пункту 1 статті 8, пункту 3 статті 11, пунктів 1, 2 статей 18, 23, 29, 42, 43, 44, пункту 10 статті 45, статті 64 Закону України " Про Національну поліцію", також службових обов"язків, визначених посадовою інструкцією, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 18.11.2021 № 2570, старший лейтенант поліції ОСОБА_2 умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки, без складання будь-яких адміністративних матеріалів, перевищуючі свої службові повноваження, безпідставно застосував до начальника сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_1 насильство та спеціальні засоби - кайданки, заподіявши йому тілесні ушкодження, а також вчинив дії, що ображають особисту гідність потерпілого.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що службове розслідування було проведено поверхнево, не в повному обсязі, а висновки службового розслідування висвітлені однобоко та ґрунтуються на припущеннях, які не підтвердженні належними доказами. Серед іншого у вказаному службовому розслідуванні не надано оцінку дотримання норм професійної етики учасниками конфлікту.

Також, відповідачем не дотримано критерію обґрунтованості, оскільки, приймаючи рішення про наявність в діях позивача ознак дисциплінарного проступку, яке тягне за собою звільнення з посади, не враховано всіх обставин, які мали бути враховані. У висновку службового розслідування не зазначено про наявність чи відсутність пом`якшуючих обставин, не надано оцінки особі позивача (попередня поведінка, ставлення до служби, наявні нагороди). Відповідач не надав жодних доказів, які б підтверджували правомірність висновку службового розслідування.

Крім того, відповідачем не мотивовано неможливості застосування до позивача, іншого передбаченого статтею 13 Дисциплінарного статуту, виду дисциплінарного стягнення, окрім як звільнення з посади.

Зважаючи на встановлені обставини, вважає законним та обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 09.06.2022 № 349 " Про застосування до працівника УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення" у вигляді звільнення з посади не відповідає вказаним критеріям правомірності, є необґрунтованим та протиправним, а тому підлягає скасуванню.

Також, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дав належну правову оцінку щодо задоволення позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 14.06.2022 № 852 о/с "По особовому складу", та про поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника сектору зв`язку та телекомунікацій Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції з 07.01.2021.

У контексті оцінки доводів апеляційної скарги колегія суддів звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, колегія суддів вважає, що ключові аргументи апеляційної скарги отримали достатню оцінку.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст.315,316 КАС Українисуд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу представника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2022 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 01 лютого 2023 року.

Головуючий Смілянець Е. С.

Судді Драчук Т. О. Полотнянко Ю.П.