Справа № 120/9305/22
Суддя: Томчук Андрій Валерійович
Дата ухвалення: 2023-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

06 лютого 2023 р. Справа № 120/9305/22

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Томчука А.В., розглянувши письмово в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Комунального підприємства "Вінницька транспортна компанія" до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Вінницька транспортна компанія" (далі - КП "Вінницька транспортна компанія", позивач) звернулось в суд з позовною заявою до Західного офісу Держаудитслужби (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування висновку.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що 09.11.2022 відповідачем в електронній системі закупівель був оприлюднений висновок за №UA-2022-01-20-013433-b про результати моніторингу предмету закупівлі "Електрична апаратура для комутування та захисту електричних кіл за кодом ДК 021:2015 - 31210000-1". Вказаним висновком встановлено, що в порушення вимог пункту 9 частини другої статті 21, частини 3 статті 10 Закону України "Про публічні закупівлі" замовником не зазначено в оголошенні про проведення відкритих торгів інформації, визначеної пунктами 1, 3, 5, 7, 8, 9, 10 частини другої статті 21 Закону англійською мовою. Крім того, за результатами аналізу питання відповідності тендерної документації встановлено порушення вимог пункту 19 частини другої статті 21 Закону України "Про публічні закупівлі".

Позивач, не погоджуючись з таким висновком, вказуючи на безпідставність проведеного моніторингу процедури закупівлі та, спростовуючи виявлені порушення, звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

Ухвалою від 15.11.2022 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено її розгляд здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в порядку визначеному статтею 262 КАС України. Встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.

02.12.2022 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечив щодо задоволення заявлених вимог та вказав про наступне.

Так, щодо твердження позивача про «незаконність моніторингу закупівлі» відповідач, наголошуючи на нормах ЗУ "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" та Положення про Західний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23 зауважив, що з врахуванням виявлення ознак порушень законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, Державною аудиторською службою України надано міжрегіональним територіальним органам (офіси Держаудитслужби та їх управління), зокрема і Західному офісу, доручення від 05.09.2022 № 003100-18/6851-2022 щодо проведення моніторингу ряду процедур закупівель, в тому числі процедури закупівлі за ID: UA-2022-01-20-013433-b. В електронній системі закупівель наявні відомості про дане доручення. Західним офісом на виконання вищезазначеного доручення прийнято рішення про початок моніторингу процедури закупівлі за ID: UA-2022-01-20-013433-b.

Водночас відповідач зазначає, що Закон про закупівлі не передбачає необхідності і не

встановлює обов`язку зазначення у наказі про початок моніторингу процедур закупівель, ознаки яких саме порушень виявлено органом державного фінансового контролю. Отже, моніторинг даної процедури закупівлі був проведений за наявності законної підстави та у відповідності до вимог Закону.

Щодо твердження позивача про "заборону проведення моніторингу" представник повідомив, що посилання позивача на постанову КМУ від 13.03.2022 №303 є недоречним, оскільки як даний нормативно-правовий акт, так і інші, зазначені позивачем, не регулюють діяльність Держаудитслужби України та її міжрегіональних територіальних органів.

Крім того, постановою КМУ від 07.05.2022 №561 "Деякі питання здійснення державного фінансового контролю в умовах воєнного стану" жодних обмежень або заборон на проведення заходів державного фінансового контролю для Держаудитслужби та її міжрегіональних територіальних органів під час воєнного стану встановлено не було.

У поданому відзиві відповідач наголошує, що виконання договору поставки від 27.07.2022 №514 ще триває, його дію не припинено, отже, були наявні всі законні підстави для проведення моніторингу процедури закупівлі.

Більше того, чинне законодавство не встановлює для відповідача обмежень щодо предмету моніторингу, залежно від стадії здійснення процедури закупівлі. Навпаки, зі змісту ст. 8 Закону про закупівлі зрозумілим є те, що відповідач повинен зазначати у Висновку всі виявлені порушення, незалежно від того, коли вони були допущені.

Щодо виявлених під час здійснення процедури моніторингу порушень, відповідач зазначає, що позивачем жодним чином не спростовано факт не оприлюднення інформації англійською мовою саме в оголошенні та не надано жодного пояснення, чому ним проігноровано імперативну вимогу Закону про закупівлі.

На думку відповідача, викладені у позовній заяві доводи позивача про те, що тендерна документація містить розділ 5 пункт 2 "Опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій", не спростовують існуюче порушення, позаяк у вказаному пункті 2 розділу 5 тендерної документації відсутні саме приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Тобто, в цьому випадку позивач обмежився лише описом формальних несуттєвих помилок, не навівши їх приклади.

Відповідач наголошує, що вказаний опис формальних (несуттєвих) помилок позивачем взято із наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 №710. При цьому відповідач просить врахувати, що згадане Міністерство, як уповноважений орган, згідно з пунктом 11 частини 1 статті 9 Закону розробляє та затверджує тільки перелік формальних помилок, що підтверджується його наказом від 15.04.2020 №710 "Про затвердження Переліку формальних помилок", а не приклади формальних помилок, які повинна містити тендерна документація. Враховуючи наведене відповідач переконує суд у безпідставності позовних вимог, а також відсутності самого факту порушеного права позивача оскаржуваним висновком.

Інших заяв по суті справи до суду не надходило.

Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення (ч. 5 ст. 250 КАС України).

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

20.01.2022 позивач (замовник) в електронній системі закупівель PROZORRO оприлюднив оголошення про проведення закупівлі: "Комплект електрообладнання для керування тяговим асинхронним двигуном тролейбуса". Ідентифікатор закупівлі: UA-2022-01-20-013433-b. Класифікатор та його відповідний код: ДК 021:2015:31210000-1: Електрична апаратура для комутування та захисту електричних кіл.

04.10.2022 відповідач розпочав моніторинг закупівель на підставі наказу від 04.10.2022 №300"Про початок моніторингу процедур закупівель". Підставою для прийняття рішення про початок моніторингу стали виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. Доручення Держаудитслужби України №003100-18/6851-2022 від 05.09.2022.

За результатами проведеного моніторингу закупівлі відповідачем складено та оприлюднено в електронній системі закупівель висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-01-20-013433-b, затверджений заступником начальника Західногоофісу Держаудитслужби України Воїнським В.І. 26.10.2022.

За змістом вказаного висновку за результатами аналізу питання правильності заповнення документів, що оприлюднюються відповідно до Закону та розміщення інформації про закупівлю встановлено порушення позивачем вимог пункту 9 частини другої статті 21 Закону України "Про публічні закупівлі", а також порушення вимог частини третьої статті 10 Закону внаслідок не зазначення в оголошенні про проведення відкритих торгів інформації, визначеної пунктами 1, 3 5, 7, 8, 9, 10 частини другої статті 21 Закону, англійською мовою.

За результатами аналізу питання відповідності тендерної документації вимогам Закону встановлено порушення позивачем вимог пункту 19 частини другої статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі".

Також у висновку зазначено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" та статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі", Західний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити зобов`язує здійснити заходи (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо) щодо недопущення у подальшому порушення вимог пункту 9 частини другої статті 10 закону при заповненні документів, що оприлюднюються відповідно до Закону та розміщенні інформації про закупівлю, а також вимог пункту 19 частини другої статті 22 Закону при складанні тендерної документації. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Позивач не погоджується з таким висновком, вказує на безпідставність причин призначеного та проведеного моніторингу процедури закупівлі та спростовує виявлені порушення, тому звернувся до суду за захистом своїх прав та охоронюваних законом інтересів.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами спору, суд керується та виходить з наступного.

Відповідно до вимог статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом статті 1 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю). Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Відповідно до положень ст. 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань; за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі.

Згідно із ст. 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення №43) Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Пунктом 7 Положення №43 встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Отже, Державна аудиторська служба України безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи відповідно до ст. 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі" (далі - Закон 922-VIII, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Положення про Західний офіс Держаудитслужби затверджено наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 №23 (далі - Положення №23).

Згідно з пунктом 1 Положення №23 Західний офіс Держаудитслужби (далі - Офіс) підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління у Волинській, Закарпатській, Івано-Франківській, Рівненській, Тернопільській, Чернівецькій, Хмельницькій областях (далі - управління). Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно. На території Львівської області реалізацію державного фінансового контролю здійснює апарат Офісу.

Абзац п`ятий пункту 1 Положення №223 визначає, що на території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників.

Основним завданням Офісу є реалізація повноважень Держаудитслужби на території Львівської, Волинської, Закарпатської, Івано-Франківської, Рівненської, Тернопільської, Чернівецької, Хмельницької областей, а також на території інших областей за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників (пункт 3 Положення №23).

Відповідно до пункту 4 Положення №23 Офіс відповідно до покладених на нього завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель; здійснює контроль, серед іншого, за дотриманням законодавства про закупівлі.

Моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю) (ч.1 ст. 8 Закону № 922-VIII)

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Частиною 3 статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Частиною 4 ст. 8 Закону № 922-VIII врегульовано строк здійснення моніторингу процедури закупівлі який не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Відповідно до ч. 6 ст. 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Як встановлено судом моніторинг процедури закупівлі UA-2022-01-20-013433-b проведено Західним офісом Держаудитслужби на виконання доручення заступника Голови Держаудитслужби України від 05.09.2022 №003100-18/6851-2022.

Водночас у дорученні від 05.09.2022 №003100-18/6851-2022 заступник Голови Державної аудиторської служби України зазначив, що з метою оптимізації контролю у сфері закупівель і досягнення максимальної ефективності в реалізації основних завдань, передбачених Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" Держаудитслужба доручає офісам Держаудитслужби та їх управлінням в областях провести моніторинг процедур закупівель до 15.12.2022 згідно з переліком, наведеним у додатку. При цьому у додатку до цього доручення як індикатор для проведення моніторингу процедури UA-2022-01-20-013433-b визначено пункт 4 частини 2 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі", а також визначено орган, що має здійснити моніторинг процедури закупівлі у цьому випадку, - Західний офіс Держаудитслужби.

Таким чином, заступник голови Державної аудиторської служби України доручив Західному офісу Держаудитслужби провести моніторинг процедури закупівлі UA-2022-01-20-013433-b і на виконання цього доручення начальник Західному офісу 04.10.2022 видав наказ № 300, відповідно до якого розпочато моніторинг процедури закупівлі, зокрема і UA-2022-01-20-013433-b.

У наказі від 04.10.2022 №300, зокрема в його додатку, як підставу для проведення такого заходу державного фінансового контролю, як моніторинг процедури закупівлі UA-2022-01-20-013433-b, визначено виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. Та вказано про Доручення Держаудитслужби України від 05.09.2022 №003100-18/6851-2022.

Як зазначалось судом вище частиною 2 статті 8 Закону № 922-VІІІ передбачено, що для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відтак законодавцем передбачено, що на ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель може вказувати інформація, оприлюднена зокрема в електронній системі закупівель, що й мало місце у даному випадку, адже у наказі від 04.10.2022 №300 йдеться про таку підставу початку моніторингу закупівлі, що визначена пунктом 4 частини 2 статті 8 Закону № 922-VІІІ.

Пунктом 4 частини 2 статті 8 Закону № 922-VІІІ визначено, що рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) у разі виявлення органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

На думку суду, зазначення однієї з підстав, що визначені частиною 2 статті 8 Закону №922-VІІІ, у рішенні про початок моніторингу закупівлі є достатнім для того аби таке рішення відповідало наведеним вище вимогам. Крім того, у наказі від 04.10.2022 №300 міститься посилання на Доручення Держаудитслужби України від 05.09.2022 №003100-18/6851-2022.

А тому доводи представника позивача про недостатність зазначення у наказі про початок моніторингу закупівлі лише підстави для початку проведення такого моніторингу є необґрунтованими.

Суд також оцінює критично аргументи представника позивача щодо відсутності повноважень у відповідача здійснювати моніторинг процедури закупівлі не за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю з посиланням при цьому на частину 4 статті 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", адже норми , зокрема п.1 Положення №23 щодо можливості здійснення заходів державного фінансового контролю на території інших адміністративно-територіальних одиниць за дорученням голови Держаудитслужби та його заступників не суперечать (не конфліктують з) частині (ою) 4 статті 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні".

За таких обставин аргументи представника позивача щодо недотримання відповідачем процедури проведення моніторингу процедури закупівлі є безпідставними.

Щодо аргументів позивача, наведених у позовній заяві, про "заборону проведення моніторингу" на підставі постанови КМУ від 13.03.2022 №303, суд вказує про наступне.

13.03.2022 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову №303 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану", за положеннями якої визначено припинити проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 "Про введення воєнного стану в Україні". Вказана постанова винесена відповідно до ЗУ "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

В свою чергу, Закон "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V) визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно з частиною другою статті 2 Закону № 877-V дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного нагляду, податкового контролю, митного контролю, державного експортного контролю (крім здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами космічної діяльності України приватної форми власності законодавства про космічну діяльність в Україні), контролю за дотриманням бюджетного законодавства, державного нагляду на ринках фінансових послуг, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) в галузі телебачення і радіомовлення, державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, державного ринкового нагляду та контролю нехарчової продукції, державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сфері автомобільного транспорту, під час рейдових перевірок (перевірок на дорозі), що проводяться з урахуванням особливостей, визначених Законом України "Про автомобільний транспорт", державного нагляду за дотриманням вимог безпеки використання ядерної енергії, державного нагляду (контролю) у сфері безпеки торговельного мореплавства і судноплавства на внутрішніх водних шляхах (у частині нагляду (контролю) за суднами).

Так, варто вказаний, що положення постанови КМУ від 13.03.2022 №303 не регулює діяльність Держаудитслужби України та її міжрегіональних органів.

При цьому, постановою КМУ від 07.05.2022 №561 "Деякі питання здійснення державного фінансового контролю в умовах воєнного стану" визначено, що Державна аудиторська служба та її міжрегіональні територіальні органи під час воєнного стану та протягом місяця після його припинення або скасування виконують свої повноваження з урахуванням таких особливостей: здійснюють заходи державного фінансового контролю з урахуванням воєнного стану.

Згідно з п. 3-7 Прикінцевих та перехідних положень Закону "Про публічні закупівлі" встановлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Таким чином, суд дійшов висновку, що провівши моніторинг процедури закупівлі UA-2022-01-20-013433-b у спірному випадку відповідач діяв на підставі та у спосіб передбачений чинним законодавством.

Визначаючись із тим, чи висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-01-20-013433-b складено правомірно, суд враховує наступне.

Згідно з частиною 6 статті 8 Закону № 922-VІІІ за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до частини 7 статті 8 Закону № 922-VІІІ у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Відповідно до абзацу 2 частини 8 статті 8 Закону № 922-VІІІ протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (частина 19 статті 8 Закону № 922-VІІІ).

Згідно з нормами розділу ІІІ Наказу від 08.09.2020 № 552 "Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку" у пункті 1 констатуючої частини зазначаються:

питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі;

опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням:

структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін);

найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

У пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.

Відповідно до пунктів 10, 11 ст. 8 Закону №922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Відповідно до ст. 15 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Пунктом 15 ст. 10 цього ж Закону передбачено, що органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.

З наведених законодавчих положень вбачається, що складений за результатами моніторингу закупівлі висновок про результати моніторингу закупівлі є актом індивідуальної дії, який містить обов`язкові для виконання заходи, направлені на усунення виявлених порушень, і такий висновок в зобов`язальній частині може бути оскаржений як в адміністративному, так і в судовому порядку.

При цьому, викладені у висновку про результати моніторингу закупівлі порушення, можуть бути підставою для притягнення службових (посадових) осіб підконтрольних суб`єктів господарювання як до дисциплінарної, так і до адміністративної відповідальності.

Враховуючи, що в оскарженому висновку вказується про порушення позивачем законодавства про закупівлі, - на підставі вищенаведених законодавчих положень такий висновок у зобов`язальній частині можу мати негативні наслідки для позивача.

З огляду на вищевикладене суд констатує, що висновок від 26.10.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-01-20-013433-b має безпосередні наслідки та негативний вплив для позивача як замовника послуги, що обумовлює необхідність забезпечення права на його судове оскарження з метою захисту права та інтересів позивача.

Отже, викладені у відзиві відповідача доводи про те, що права позивача в цьому випадку не можуть бути порушеними є безпідставними.

Що ж до самої суті порушень, які інкримінуються позивачу.

Так, у висновку йдеться про порушення комунальним підприємством "Вінницька транспортна компанія", серед іншого, вимог пункту 9 частини другої статті 21 Закону та вимог частини третьої статті 10 Закону в частині не зазначення в оголошенні про проведення відкритих торгів інформації, визначеної пунктами 1, 3, 5, 7, 8, 9, 10 частини другої статті 21 англійською мовою.

Крім того, у висновку йдеться про те, що за результатами аналізу питання відповідності тендерної документації вимогам Закону встановлено порушення вимог пункту 19 частини другої статті 22 Закону.

Відповідно до абзацу 2 пункту 1 частини першої статті 10 Закону № 922-VIII замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, зокрема, оголошення про проведення відкритих торгів - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж.

Згідно з частиною другою статті 21 Закону № 922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності);

3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг;

4) очікувана вартість предмета закупівлі;

5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

7) умови оплати;

8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції;

9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону;

11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях;

12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування).

В оголошенні про проведення відкритих торгів може зазначатися інша інформація.

Як вказує відповідач у оскаржуваному висновку згідно вимог тендерної документації (частина 2 розділ ІІІ) замовником встановлено вимогу до учасника стосовно надання замовнику гарантії виконання своїх зобов`язань у зв`язку з поданням тендерної пропозиції у вигляді безумовної та безвідкличної електронної банківської гарантії, яка надається одночасно з поданням тендерної пропозиції, а також передбачено умови повернення чи неповернення забезпечення тендерної пропозиції (частина 3 розділу ІІІ).

При цьому, як вказує відповідач у висновку, моніторингом встановлено, що замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів не зазначено інформацію щодо виду та умов надання забезпечення тендерних пропозицій, чим порушено вимоги пункту 9 частини другої статті 21 Закону № 922-VIII.

Так, суд зауважує, що враховуючи норми пункту 29 частини першої статті 1 Закону №922-VIII, тендерна документація розробляється та затверджується замовником і повинна містити перелік складових, визначених частиною другою статті 22 Закону, зокрема інформацію про розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).

Разом з тим, в силу норм пункту 9 частини другої статті 21 Закону № 922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).

Так, відповідно до вимог пункту 2 розділу ІІІ тендерної документації, що має назву "Забезпечення тендерної пропозиції" замовник вимагає надання учасниками тендерного забезпечення пропозицій. Замовником також визначено розмір забезпечення тендерної пропозиції, що становить 50 000 гривень.

Отже, зазначення у тендерній документації такої вимоги, як необхідність надання учасниками забезпечення тендерних пропозицій, безумовно підтверджує встановлення замовником такої вимоги до тендерних пропозицій.

При цьому в оголошенні про проведення відкритих торгів з публікацією англійською мовою в електронній системі закупівель відсутня інформація щодо умов надання забезпечення тендерних пропозицій та переклад на англійську мову, що не узгоджується з пунктом 9 частини 2 статті 21 Закону № 922-VIII (хоча в оголошенні й зазначено інформацію про розмір надання забезпечення).

Представник позивача в позовній заяві вказує про можливе помилкове зазначення в пункті 2 розділу ІІІ тендерної документації особливостей забезпечення тендерної пропозиції, зіславшись при цьому на те, що відповідач не пересвідчився чи приймалось замовником рішення у формі протоколу засідання тендерного комітету про забезпечення тендерної пропозиції.

Проте такі аргументи суд оцінює критично, адже, вимога про необхідність забезпечення учасниками тендерної пропозиції власне передбачена у пункті 2 розділу ІІІ тендерної документації, що в свою чергу свідчить на користь висновків відповідача про не зазначення замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів UA-2022-01-20-013433-b умов надання забезпечення тендерних пропозицій.

За наведених обставин, на переконання суду незазначення замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів UA-2022-01-20-013433-b умов надання забезпечення тендерних пропозицій свідчить про недотримання вимог пункту 9 частини 2 статті 21 Закону № 922-VIII.

Надаючи оцінку іншим порушенням встановленим відповідачем у спірному висновку, суд вказує про наступне.

Частиною третьою статті 10 Закону № 922-VIII визначено, що оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель у строки, встановлені у частині першій цієї статті, обов`язково додатково оприлюднюються в електронній системі закупівель англійською мовою, якщо очікувана вартість закупівлі перевищує суму, еквівалентну: для товарів і послуг - 133 тисячам євро; для робіт - 5 150 тисячам євро. Курс євро визначається згідно з офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату оприлюднення в електронній системі закупівель оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі.

Відтак оголошення про проведення відкритих торгів має містити інформацію, зазначену в частині другій статті 21 Закону № 922-VIII, а у разі, якщо очікувана вартість закупівлі перевищує суму, еквівалентну для товарів і послуг в розмірі 133 тисяч євро, таке оголошення обов`язково оприлюднюється ще й англійською мовою.

При цьому процедуру розміщення інформації про публічні закупівлі, яка оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу у складі електронної системи закупівель, подання інформації, документів, звернень та скарг, одержання повідомлень через електронну систему закупівель визначає Порядок розміщення інформації про публічні закупівлі, затверджений наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 № 1082 (далі - Порядок № 1082).

У пункті 2 Порядку № 1082 визначено, що автоматизоване робоче місце замовника/централізованої закупівельної організації (надалі - ЦЗО) /учасника/постачальника - електронний сервіс на авторизованому електронному майданчику, який забезпечує створення, подання, обробку, оприлюднення інформації про публічні закупівлі на веб-порталі та створення, подання, зміну інформації та документів для участі в публічних закупівлях, одержання інформації та повідомлень про публічні закупівлі, подання скарг до органу оскарження в публічних закупівлях, одержання інформації та обмін інформацією між замовником і ЦЗО, одержання і передання інформації та документів під час проведення моніторингу публічних закупівель в електронній системі закупівель через мережу Інтернет.

Відповідно до пункту 3 Порядку № 1082 розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником/ЦЗО/учасником/постачальником /органом оскарження / органами державного фінансового контролю шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника/ЦЗО/учасника/постачальника/органу оскарження/органів державного фінансового контролю.

У разі якщо інформація, розміщена в електронній системі закупівель шляхом завантаження документів, містить відомості, що відрізняються від тих, які розміщені шляхом заповнення електронних полів, автентичною вважається інформація, розміщена шляхом заповнення електронних полів.

Замовник/ЦЗО/учасник/постачальник для отримання доступу до автоматизованого робочого місця безоплатно проходить реєстрацію на авторизованому електронному майданчику шляхом здійснення одного із способів ідентифікації відповідно до порядку, установленого Кабінетом Міністрів України (пункт 4 Порядку № 1082).

Згідно із пунктом 8 Порядку № 1082 у разі якщо інформація (оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель) відповідно до вимог Закону повинна бути додатково оприлюднена англійською мовою, така інформація розміщується замовником/ЦЗО одночасно з відповідною інформацією українською мовою.

Датою та часом оприлюднення/розміщення інформації в електронній системі закупівель є дата та час унесення та заповнення її через автоматизоване робоче місце замовника/ЦЗО/учасника/постачальника/органу оскарження/ органів державного фінансового контролю. Оприлюдненням/розміщенням інформації вважається її наявність в електронній системі закупівель в інтерактивному режимі реального часу (пункти 9, 10 Порядку № 1082).

Таким чином, із наведеного вище слідує, що замовник оприлюднює інформацію про публічну закупівлю, у тому числі оголошення, виключно шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель. У разі якщо інформація (оголошення про проведення процедури закупівлі) відповідно до вимог Закону № 922-VIII повинна бути додатково оприлюднена англійською мовою, така інформація розміщується замовником одночасно з відповідною інформацією українською мовою. Тобто, програмно-технічний комплекс майданчиків виключає можливість оприлюднення оголошень замовниками без заповнення ними обов`язкових граф (полів) екранної форми оголошення, що передбачені Законом № 922-VIII та чинними нормативно-правовими актами, та, як наслідок, має виключати можливість допущення замовниками порушень.

Судом установлено, що комунальним підприємством "Вінницька транспортна компанія" оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів без перекладу на англійську мову наступних пунктів, передбачених частиною 2 статті 21 Закону № 922-VIII, а саме: пункту 1 (місцезнаходження замовника); пункту 3 (кількість та місце поставки товарів), пункту 5 (строк поставки товарів), пункту 7 (умови оплати), пункту 8 (мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції); пункту 9 (розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати)); пункту 10 (дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону), чим, на думку відповідача, допущено порушення вимог пункту 9 частини другої статті 21, а також частини третьої статті 10 Закону № 922-VIII, в частині незазначення пунктів 1, 3, 5, 7, 8, 9, 10 частини 2 статті 21 Закону № 922-VIII.

Проте такі твердження є безпідставними, оскільки у висновку орган фінансового контролю стверджує, що на день оприлюднення оголошення про закупівлю електронна система закупівель не передбачала можливості оприлюднити англійською мовою необхідну інформацію шляхом заповнення електронних полів.

Тобто, аргументи відповідача щодо допущення комунальним підприємством згаданих вище порушень є суперечливими, адже в одній частині висновку йдеться про необхідність розміщення відповідної інформації англійською мовою, а в іншій частині цього ж висновку вказується на відсутності технічної можливості заповнити усю інформацію в оголошенні про проведення відкритих торгів англійською мовою.

Критично слід оцінити доводи відповідача про те, що у разі технічної неможливості заповнити електронне поле щодо оприлюднення деякої інформації англійською мовою, замовник мав можливість завантажити відповідний документ із зазначенням всієї інформації через автоматизоване робоче місце замовника.

Так, відповідно до пункту 3 Порядку № 1082 розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником/ЦЗО/учасником/постачальником / органом оскарження / органами державного фінансового контролю шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника/ЦЗО/учасника/постачальника / органу оскарження / органів державного фінансового контролю. У разі якщо інформація, розміщена в електронній системі закупівель шляхом завантаження документів, містить відомості, що відрізняються від тих, які розміщені шляхом заповнення електронних полів, автентичною вважається інформація, розміщена шляхом заповнення електронних полів. Після внесення інформації в електронні поля, на неї накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи. Інформація, що заповнюється в електронних полях, може відображатися на веб-порталі у вигляді документа, доступного для друку.

Отже, зміст абзацу 2 пункту 3 Порядку № 1082 вказує на те, що достовірною слід вважати інформацію, яка зазначена в електронних полях, а будь-яких додаткових вимог щодо завантаження відповідних документів з додатковою інформацією в тому числі англійською мовою Порядок № 1082 не містить.

Отже, відсутність технічної можливості заповнення всіх полів оголошення про проведення відкритих торгів англійською мовою не може свідчити про допущення замовником законодавства у сфері публічних закупівель, оскільки технічно останні був позбавлений такої можливості (що й визнається органом державного фінансового контролю у самому висновку).

Таким чином, висновок Західного офісу Держаудитслужби в частині виявленого порушення вимог пункту 9 частини другої статті 21 Закону та вимог частини третьої статті 10 Закону "Про публічні закупівлі" є протиправним.

Надаючи оцінку зазначеним у висновку твердженням відповідача про порушення позивачем вимог пункту 19 частини другої статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі", відповідно до якого тендерна документація замовника не містить прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій, суд керується такими мотивами.

Відповідно до пункту 19 частини другої статті 22 Закону №922-VIII у тендерній документації зазначаються, зокрема, такі відомості: опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 №710, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.07.2020 №715/34998, затверджено Перелік формальних помилок (далі - Перелік).

Відповідно до п.п. 1 - 12 Переліку інформація/документ, подана учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, містить помилку (помилки) у частині: уживання великої літери; уживання розділових знаків та відмінювання слів у реченні; використання слова або мовного звороту, запозичених з іншої мови; зазначення унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - помилка в цифрах; застосування правил переносу частини слова з рядка в рядок; написання слів разом та/або окремо, та/або через дефіс; нумерації сторінок/аркушів (у тому числі кілька сторінок/аркушів мають однаковий номер, пропущені номери окремих сторінок/аркушів, немає нумерації сторінок/аркушів, нумерація сторінок/аркушів не відповідає переліку, зазначеному в документі).

Помилка, зроблена учасником процедури закупівлі під час оформлення тексту документа/унесення інформації в окремі поля електронної форми тендерної пропозиції (у тому числі комп`ютерна коректура, заміна літери (літер) та/або цифри (цифр), переставлення літер (цифр) місцями, пропуск літер (цифр), повторення слів, немає пропуску між словами, заокруглення числа), що не впливає на ціну тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі.

Невірна назва документа (документів), що подається учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, зміст якого відповідає вимогам, визначеним замовником у тендерній документації.

Окрема сторінка (сторінки) копії документа (документів) не завірена підписом та/або печаткою учасника процедури закупівлі (у разі її використання).

У складі тендерної пропозиції немає документа (документів), на який посилається учасник процедури закупівлі у своїй тендерній пропозиції, при цьому замовником не вимагається подання такого документа в тендерній документації.

Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що не містить власноручного підпису уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, якщо на цей документ (документи) накладено її кваліфікований електронний підпис.

Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що складений у довільній формі та не містить вихідного номера.

Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що є сканованою копією оригіналу документа/електронного документа.

Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, який засвідчений підписом уповноваженої особи учасника процедури закупівлі та додатково містить підпис (візу) особи, повноваження якої учасником процедури закупівлі не підтверджені (наприклад, переклад документа завізований перекладачем тощо).

Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що містить (містять) застарілу інформацію про назву вулиці, міста, найменування юридичної особи тощо, у зв`язку з тим, що такі назва, найменування були змінені відповідно до законодавства після того, як відповідний документ (документи) був (були) поданий (подані).

Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, в якому позиція цифри (цифр) у сумі є некоректною, при цьому сума, що зазначена прописом, є правильною.

Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції в форматі, що відрізняється від формату, який вимагається замовником у тендерній документації, при цьому такий формат документа забезпечує можливість його перегляду.

Так, судом досліджено наданий відповідачем витяг з тендерної документації КП "Вінницька транспортна компанія" на закупівлю товару "ДК 021:2015:31210000-1: Електрична апаратура для комутування та захисту електричних кіл" та встановлено, що у пункті 1 тендерної документації "Зміст і спосіб подання тендерної пропозиції" "Перелік формальних помилок" розділу ІІІ "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" тендерної документації позивача містить опис та приклади таких помилок та цей опис є ідентичним вищевказаному Переліку формальних помилок.

Тобто, в даному випадку, тендерна документація на виконання пункту 19 частини другої статті 22 Закону №922-VIII містить опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.

Суд звертає увагу, що Перелік формальних помилок, затверджений наказом №710, згідно частиною першою статті 9 Закону №922-VIII є нормативно-правовим актом, розробленим і затвердженим Уповноваженим органом, як необхідний для виконання Закону №922-VIII, та регулювання державної політики у сфері закупівель, тож має обов`язково враховуватися тендерним комітетом замовника при прийнятті рішення про віднесення допущенної учасником помилки до формальної (несуттєвої).

Отже, доводи відповідача про те, що тендерна документація містить опис та приклад формальних помилок замовника ідентичний Наказу №710, суд вважає проявом надмірного формалізму з боку останнього, оскільки визначені у пункті 1 розділу ІІІ тендерної документації формальні (несуттєві) помилки відповідають цьому Переліку формальних помилок, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 року №710, та не пов`язані із неможливістю забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.

На противагу позиції відповідача, суд наголошує, що норми пункту 19 частини другої статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі" не зобов`язують замовника виділяти окремо як структурні одиниці тендерної документації "Опис формальних помилок" та "Приклад формальної помилки".

Окрім того суд також враховує, що за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані та його відповідність вимогам Закону, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності оголошення про проведення відкритих торгів вимогам Закону, розгляду тендерних пропозицій ТОВ "Політтехносервіс" та ТОВ "Сімметрон-ЕК", своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору про закупівлю, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом - порушень не встановлено.

Відтак, з урахуванням викладеного, на думку суду, висновки відповідача про те, що тендерна документація складена не у відповідності до вимог закону свідчать про формальний підхід до розуміння приписів пункту 9 частини другої статті 21 та пункту 19 частини другої статті 22 Закону 922-VIII, що й слугувало підставою для складання необґрунтованого висновку.

За таких обставин суд вважає, що висновок відповідача від 26.10.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-01-20-013433-b є протиправним та підлягає скасуванню.

Як зазначено у частині першій статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У контексті оцінки кожного аргументу (доводу), наданого стороною, суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Таким чином, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість основних доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх рішень та дій і докази, надані стороною позивача, суд приходить до переконання про задоволення позовних вимог.

Визначаючись щодо розподілу судових витрат суд виходив з того, що згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як слідує із матеріалів справи, при зверненні до суду з даною позовною заявою позивачем сплачено судовий збір в сумі 2600 грн.

Враховуючи те, що суд дійшов висновку задовольнити позовні вимоги, тому на користь позивача слід стягнути сплачений ним при поданні позовної заяви до суду судовий збір у сумі 2600 гривень за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Решта суми сплаченого судового збору у розмірі 119 грн є надмірно сплаченою, а її повернення здійснюється відповідно до Порядку повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 № 787, а не в порядку розподілу судових витрат.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати висновок Західного офісу Держаудитслужби від 26.10.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-01-20-013433-b.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Західного офісу Держаудитслужби на користь комунального підприємства "Вінницька транспортна компанія" витрати, пов`язані з оплатою судового збору, в розмірі 2481 грн (дві тисячі чотириста вісімдесят одна грн.).

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: Комунальне підприємство "Вінницька транспортна компанія" (Хмельницьке шосе, 29, м. Вінниця, );

Відповідач: Західний офіс Держаудитслужби (вул. Костюшка, 8, м. Львів, 79007, ).

Повний текст рішення складено та підписано суддею 06.02.2023

Суддя Томчук Андрій Валерійович