Справа № 280/6057/22
Суддя: Калашник Юлія Вікторівна
Дата ухвалення: 2023-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

24 січня 2023 року (15:20)Справа № 280/6057/22 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Калашник Ю.В.,

секретар судового засідання Шелепко Б.В.,

за участю представників: позивача Рошиян І.В., відповідача Назаренка М.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними дій та рішень, зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

20.10.2022 до Запорізького окружного адміністративного суду (далі - суд) надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач) до Управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції (далі - відповідач), в якій позивач просить суд:

визнати протиправними накази від 19 серпня 2022 року № 87 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» та від 27 вересня 2022 року № 17 «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарних стягнень» в частині ОСОБА_1 ; дії щодо проведення службового розслідування, оформлене висновком від 02 вересня 2022 року;

зобов`язати відповідача скасувати в частині, що стосується ОСОБА_1 наказ від 19 серпня 2022 року № 87 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії», висновок службового розслідування від 02 вересня 2022 року, наказ від 27 вересня 2022 року № 17 «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарних стягнень»;

стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 45000,00 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди спричиненої неправомірними діями за рахунок бюджетних асигнувань Управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції;

стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати по оплаті професійної правничої допомоги у розмірі 5000,00 грн.;

стягнути на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1984,80 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що 27 вересня 2022 року начальником Управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції капітаном поліції Світланою Михайловською видано наказ № 17 «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарних стягнень», який є реалізацією наказу відповідача від 19 серпня 2022 року №87 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії». Відповідно до п. 1 наказу № 17, позивачу оголошено сувору догану. Підставою для прийняття такого рішення, стало вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 1, 2 частини третьої статті 1 та пункту 7, 8 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2021 № 2337, підпункту 1,2 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.01.2016 № 1179, та відповідно до пункту 3 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Із заходами дисциплінарного впливу позивач не погоджується, вважає незаконними наказ №17 та №87, неправомірні комісії, відсутність у її діях складу дисциплінарного проступку. Так, дисциплінарною комісією встановлено, що 17.08.2022 Голова Національної поліції України генерал ОСОБА_2 безперешкодно потрапив на територію плацу УПП в Запорізькій області ДПП, поліцейські зробили хибну доповідь на відділ чергової служби про прибуття до Управління Міністра внутрішніх справ України ОСОБА_3 , працівники відділу чергової служби не забезпечили належний контроль за здійсненням перепускного режиму. Позивачу, дисциплінарною комісією інкриміновано неналежну організацію службової діяльності підлеглих і контролю за їхньою службовою діяльністю. В якості однієї з причин скоєння дисциплінарного проступку дисциплінарна комісія вважає відсутність умов, необхідних для виконання працівниками відділу чергової служби обов`язків поліцейського, зокрема відсутність належної комунікації з працівниками, що несуть службу з охорони адміністративної будівлі та достатньої системи відеонагляду за нею. Також в діях працівників відділу чергової служби відсутня розумна ініціатива та самостійність під час виконання службових завдань, зокрема в нетипових та стресових ситуаціях. Дисциплінарна комісія зазначає, що за виявленими порушеннями службової дисципліни в роботі відділу чергової служби УПП в Запорізькій області ДПП, суть яких зазначена в рапорті підполковника поліції ОСОБА_4 , позивачем не зроблено відповідну доповідь безпосередньому керівникові та не проведено профілактичної роботи із зміцнення службової дисципліни та запобіганню вчинення підлеглими дисциплінарних проступків. В той же час, позивач зазначає, що її посадові обов`язки, затверджені наказом Департаменту патрульної поліції від 31.08.2022 № 1203 - заступника начальника відділу чергової служби Управління патрульної поліції в Запорізькій області ДПП, не містять у собі норм щодо належної комунікації з працівниками, що несуть службу з охорони адміністративної будівлі. В посадових обов`язках відсутні норми, які регламентують питання достатності або недостатності системи відеонагляду. Займана позивачем посада не передбачає наявність підлеглих працівників, що виключає її відповідальність за відсутність розумної ініціативи та самостійності під час виконання службових завдань в діях працівників відділу чергової служби, а також проведення профілактичної роботи. Також позивач зазначає, що факти викладені у рапорті ОСОБА_5 не відповідають дійсності, не містять у своєму змісті інформації, яка вказує на ознаки дисциплінарного проступку, як підставу для призначення службового розслідування. ОСОБА_6 не врахував, що особа, яка прибула до Управління є особою із «спеціальним» статусом, наказом № 440 йому надано право здійснювати перевірки. Також зазначає, що ОСОБА_6 прибув до Управління у той час, коли генерал ОСОБА_2 вже залишав територію Управління і він не спостерігав особисто порядок дій добового наряду при забезпеченні доступу генерала ОСОБА_2 на територію Управління. Звертає увагу на той факт, що подія, яка стала підставою для проведення службового розслідування мала місце 17 серпня 2022 року, а рапорт датовано ОСОБА_7 лише 19 серпня 2022 року. Рапорт містить резолюцію начальника Управління - «ВМАЗ» (абревіатура - Відділ моніторингу та аналітичного забезпечення). Також, в матеріалах перевірки міститься доповідна записка, датована 19 серпня 2022 року, старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Запорізькій області ДПП капітана поліції ОСОБА_8 , яка фактично, відтворює зміст рапорту ОСОБА_5 . На доповідній записці вчинено резолюцію начальника Управління - «До наказу», без зазначення дати вчинення такої резолюції. З урахуванням змісту накладених резолюцій, вбачається, що станом на момент вчинення резолюції на доповідній записці, наказ № 87 вже існував. Тобто, на думку позивача, наказ № 87 було видано за відсутності для цього відповідних підстав. Також позивач висловлює зауваження щодо складу дисциплінарної комісії та зазначає, що призначення до складу дисциплінарної комісії начальника відділу чергової служби УПП в Запорізькій області ДПП підполковника поліції ОСОБА_9 , з урахуванням того, що саме ця посадова особа, відповідно до своїх посадових інструкцій відповідає за організацію діяльності відділу чергової служби, свідчить про її заінтересованість у результатах розслідування. Така заінтересованість набуває свій прояв у тому, що у випадку виявлення прорахунків у роботі відділу чергової служби, саме він має нести дисциплінарну відповідальність, адже цей підрозділ перебуває у його прямому підпорядкуванні. За таких обставин, утворення дисциплінарної комісії у вищезазначеному складі суперечить вимогам Дисциплінарного статуту Національної поліції України, має наслідком визнання незаконними наказу № 87, висновку службового розслідування від 02 вересня 2022 року, а також наказу №17. Також позивач вважає, що обставини події встановлені не об`єктивно. Зазначає, що на неї не покладені обов`язки щодо проведення інструктажу. Посилається на поверховість проведеного службового розслідування та упереджене ставлення щодо неї. Вказує, що позивач не має діючих дисциплінарних стягнень. Тобто, станом на дату видання наказу №17, мала бездоганну поведінку та мала право розраховувати на застосування дисциплінарною комісією пом`якшувальних обставин. Зазначає, що оголошення суворої догани є одним із найсуворіших заходів дисциплінарного впливу. Після нього наступає попередження про неповну службову відповідність. Висновок службового розслідування не містить у собі будь-якого обґрунтування до застосування саме такого виду дисциплінарного стягнення та у чому полягає неможливість застосувати дисциплінарне стягнення меншої суворості. Зауважує, що дисциплінарною комісією висловлена пропозиція оголосити позивачу зауваження. При цьому, оскаржуваним наказом №17 оголошено сувору догану. Тобто, при одних і тих самих матеріалах службового розслідування, однаковому нормативному регулюванні, без будь-яких обґрунтувань позивачу оголошується наказ із зовсім іншим, більш суворим, видом дисциплінарного стягнення. Також вказує, що днем виявлення дисциплінарного проступку, а також початок перебігу строку застосування дисциплінарного стягнення починається від 17 серпня 2022 року - дати проведення перевірки Головою Національної поліції України генералом ОСОБА_2 . Наказ про застосування дисциплінарного стягнення мав бути виданий не пізніше одного місяця - тобто 17 вересня 2022 року. Порушення строків видання наказу №17 свідчить про його незаконність. Також позивач зазначає, що вона, як людину із загостреним почуттям справедливості, до глибини душі ранять незаконні дії осіб, які в міру зайнятих ними посад та отриманих від цього владних повноважень, здобули можливість приймати рішення обов`язкові до виконання. Окремі моральні страждання доставляє позивачу той факт, що з усіх членів дисциплінарної комісії та керівників Управління лише позивач була свідком перевірки. При цьому, версія позивача щодо розвитку подій відкинута, а прийнята до уваги версія тих працівників, які при цьому не були присутні. Таке небажання об`єктивно провести службове розслідування, встановити дійсні обставини події, спроба задовольнити особисті бажання однієї особи, викликали у позивача обурення, спричинили моральні страждання. На підставі викладеного просить позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою суду від 04.11.2022 задоволено заяву позивача про поновлення строку звернення до суду, відкрито провадження у справі.

Відповідач не погодився із заявленими позовними вимогами та 24.11.2022 подав відзив на позовну заяву (вх.№44888), у якому зазначив, що позовні вимоги не визнає. Зазначає, що підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової Інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Оскаржуваний наказ від 19.08.2022 № 87 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» було видано на підставі рапорту заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції, у якому містилась інформація про можливі порушення службової дисципліни окремими працівниками управління під час приїзду та перебування на території управління Голови Національної поліції України генерала поліції першого рангу ОСОБА_2 . Відповідач у відзиві зазначає, що рапорт ОСОБА_5 містив собі повідомлення про можливе порушення службової дисципліни окремими працівниками управління. Обставини, викладені у рапорті містили достатні дані, які дозволяли вважати, що в діях окремих працівників поліції мають місце порушення, які носять ознаки дисциплінарного проступку. Зазначене, в подальшому, було підтверджене в ході проведення службового розслідування, що й стало підставою для застосування до таких поліцейських дисциплінарних стягнень, зокрема й до позивача. Відповідач не погоджується із доводами позивача щодо неналежного складу дисциплінарної комісії, оскільки не має жодних доказів заінтересованості ОСОБА_9 у результатах службового розслідування та єдиним обґрунтуванням такого твердження є посилання на посадову інструкції заступника начальника управління - начальника відділу чергової служби управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції. Також у відзиві зазначено, що у разі відсутності начальника відділу чергової служби УПП в Запорізькій області ДПП його обов`язки мали виконуватись заступником начальника відділу чергової служби, тобто позивачем. Вважає, що недоліки та порушення в організації службової діяльності відділу чергової служби мали місце 19.08.2022 в час відсутності підполковника ОСОБА_9 його обов`язки, як щодо координації роботи відділу, визначені посадовими обов`язками, затвердженими наказом ДПП від 31.07.2019 № 1334 так і визначені інструкцією з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженою наказом МВС України від 23.05.2017 №440 мали виконуватись саме позивачем. Крім того, зазначає, встановлення того чи іншого виду дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарних проступків нормативно-правовими приписами не встановлено, визначення виду дисциплінарного стягнення належить безпосередньо до дискреційних повноважень суб`єкта владних повноважень, який вільний у виборі останнього. Зауважує, що сувора догана не є одним з найсуворіших видів такого стягнення, а є одним з семи видів передбачених статутом дисциплінарних стягнень. Також, у відзиві вказано, що застосування дисциплінарного стягнення та методу його обчислення, Дисциплінарним статутом Національної поліції визначено лише один строк накладення дисциплінарного стягнення, а саме не пізніше одного місяця з дня його виявлення, але не пізніше шести місяців з дня його вчинення. Таким чином, застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани є законним та обґрунтованим рішенням, прийнятим на підставі норм чинного законодавства з урахуванням наявності в її діях вини у скоєнні дисциплінарного проступку та ступеню цієї вини. Одночасно зазначає, що вимога позивача про стягнення за рахунок бюджетних асигнувань з управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції на її користь 45000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди спричиненої неправомірними діями жодним чином є не обґрунтованою. Позивачем жодним чином не обґрунтовано наявність причино-наслідкового зв`язку між діями відповідача та настанням негативного наслідку, при тому що незрозумілим є й те, який саме негативний наслідок чи наслідки потягли за собою дії відповідача та як ними було завдано моральну шкоду і в чому саме вона все ж таки полягає. Отже, на думку відповідача позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Протокольною ухвалою суду від 28.12.2022 закрито підготовче провадження та призначено судовий розгляд справи по суті на 23.01.2023.

У судовому засіданні оголошувалась перерва до 24.01.2023.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, із підстав, викладених у позовній заяві та відповіді на відзив.

Представник відповідача проти позовних вимог заперечив із підстав, викладених у відзиві.

У судовому засіданні 24.01.2023 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Суд, повно та всебічно встановивши обставини справи, заслухавши пояснення учасників справи, встановив наступне.

Позивач проходить службу на посаді старшого інспектора з особливих доручень ВЧС УПП в Запорізькій області ДПП та має спеціальне звання майор поліції.

19.08.2022 до відділу моніторингу та аналітичного забезпечення надійшов рапорт заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Запорізькій області ДПП підполковника поліції ОСОБА_5 щодо виявлених в ході візиту до УПП в Запорізькій області ДПП голови Національної поліції України генерала поліції 1-го рангу ОСОБА_2 недоліків.

У рапорті вказано, що 17.08.2022 підполковник поліції ОСОБА_10 брав участь у супроводженні міністра внутрішніх справ України ОСОБА_3 під час його відвідування м Запоріжжя. О 12 год. 20 хв. під час перебування на об`єкті ЗДМУ по просп. Маяковського йому зателефонував працівник відділу чергової служби УПП в Запорізькій області ДПП та повідомив, що на КПП № 2 прибуло два автомобілі Національної поліції України, в одному з яких перебуває голова Національної поліції України генерал поліції 1-го рангу ОСОБА_2 . Негайно прибувши до управління, на території плацу, було виявлено групу працівників Національної поліції України, серед яких перебував голова - ОСОБА_2 . Представившись та виконавши необхідну доповідь, підполковником поліції ОСОБА_11 було отримано інформацію щодо недоліків в роботі УПП в Запорізькій області ДПП. Зокрема, генерал поліції 1-го рангу ОСОБА_2 повідомив наступне: один працівник поліції, що ніс службу з охорони УПП в Запорізькій області ДПП не знав його ім`я та по-батькові; другий працівник поліції переплутав його з міністром внутрішніх справ України ОСОБА_3 ; на момент прибуття голови Національної поліції України в УПП в Запорізькій області ДПП було відсутнє керівництво УПП та практично відсутній особовий склад апарату управління. Крім того, голова НПУ висловив незадоволення, що не знайшов свого фото в управлінні та наголосив на безладі у відділі чергової служби. В подальшому було встановлено, що голова НПУ самостійно через КПП-2 зайшов на територію УПП в Запорізькій області ДПП та оглянув адмінбудівлю. З боку старшого зміни ВЧС була відсутня доповідь голові НПУ у зв`язку з відсутністю керівництва УПП в Запорізькій області ДПП. (а.с.9).

Відповідно до частин першої-четвертої статті 14, частин першої та другої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», пунктів І та 4 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, пунктів 2 та З розділу І, пункту 1 розділу II Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, з метою повного, усебічного та об`єктивного встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції, які відповідно до рапорту заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції підполковника поліції ОСОБА_5 причетні до виявлених в ході візиту голови Національної поліції України недоліків в роботі, Управлінням патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції видано наказ №87 від 19.08.2022 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» (а.с.12-14).

Дисциплінарною комісією у складі голови - заступника начальника управління - начальника відділу чергової служби управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції підполковника поліції ОСОБА_9 , членів комісії: т.в.о. начальника відділу кадрового забезпечення УПП в Запорізькій області ДПП майора поліції ОСОБА_12 та старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Запорізькій області ДПП капітана поліції ОСОБА_8 , за результатом службового розслідування у формі письмового провадження на підставі наказу УПП в Запорізькій області ДПП «Про призначення та проведення службового розслідування» від 19.08.2022 №87, складений висновок службового розслідування, який затверджений 02.09.2022 Начальником управління патрульної поліції в Запорізькій області ДПП капітаном поліції Світланою Михайловською (а.с.15-40).

У висновку зазначено, що 17.08.2022 на КПП № 2 прибуло два автомобілі Національної поліції України, в одному з яких перебуває голова Національної поліції України генерал поліції 1-го рангу ОСОБА_2 , який виявив недоліки, зокрема: один працівник поліції, що ніс службу з охорони УПП в Запорізькій області ДПП не знав його ім`я та по-батькові; другий працівник поліції переплутав його з міністром внутрішніх справ України ОСОБА_3 ; на момент прибуття голови Національної поліції України в УПП в Запорізькій області ДПП було відсутнє керівництво УПП та практично відсутній особовий склад апарату управління. Крім того, голова НПУ висловив незадоволення, що не знайшов свого фото в управлінні та наголосив на безладі у відділі чергової служби. Також, голова НПУ самостійно через КПП-2 зайшов на територію УПП в Запорізькій області ДПП та оглянув адмінбудівлю. З боку старшого зміни ВЧС була відсутня доповідь голові НПУ у зв`язку з відсутністю керівництва УПП в Запорізькій області ДПП.

Відповідно до графіку несення служби у складі добового наряду відділу чергової служби (далі - ВЧС) УПП в Запорізькій області ДПП 17.08.2022 несли службу старший інспектор з особливих доручень ВЧС УПП в Запорізькій області ДПП майор поліції ОСОБА_13 , старший інспектор-черговий ВЧС УПП в Запорізькій області ДПП капітан поліції ОСОБА_14 та інспектор-черговий ВЧС УПП в Запорізькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_15 .

Відповідно до розстановки сил та засобів УПП в Запорізькій області ДПП з 08 год. 00 хв. 17.08.2022 по 08 год. 00 хв. 18.08.2022 у складі наряду з охорони приміщення УПП несли службу поліцейський взводу № 2 роти № 1 батальйону № 2 УПП в Запорізькій області ДПП сержант поліції ОСОБА_16 , інспектор взводу № 1 роти № 1 батальйону №3 УПП в Запорізькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_17 , поліцейський взводу № 2 роти № 1 батальйону № 3 УПП в Запорізькій області ДПП капрал поліції ОСОБА_18 , поліцейський взводу №2 роти №1 батальйону № 3 УПП в Запорізькій області ДПП рядовий поліції ОСОБА_19 .

Під час службового розслідування позивач 20.08.2022 надала пояснення (а.с.55-56) та зазначила, що ході службового розслідування пояснила, що 17.08.2022 вона перебувала на службі. Відповідно до доручення начальника УПП в Запорізькій області від 21.07.2022 №4531/41/32/01-2022 «Про затвердження Правил внутрішнього розпорядку для поліцейського апарату УПП в Запорізькій області ДПП на період дії воєнного стану» в управлінні з 12.00 до 12.45 год. була обідня перерва і ОСОБА_1 знаходилась на своєму робочому місці - у кабінеті № 109. Близько 12 год. 30 хв. швидко відчинивши двері її кабінету старший інспектор з особливих доручень ВЧС УПП майор поліції ОСОБА_20 повідомив, що щойно в управління зайшов голова Національної поліції ОСОБА_2 . Приблизно через хвилину їй на мобільний телефон зателефонувала т.в.о. старшого інспектора прес-служби ОСОБА_21 та повідомила, що щойно у приймальню до керівництва увійшов пан ОСОБА_2 та питає начальника управління, яка наразі відсутня у своєму кабінеті в приміщенні УПП в Запорізькій області ДПП. Майор поліції ОСОБА_1 вийшла з кабінету у супроводі ОСОБА_13 та побачила як по сходах з другого поверху спускається голова НПУ у супроводі трьох озброєних автоматичною зброєю спецпризначенців. За охороною переміщалась жінка-капітан, як встановлено згодом, прес-секретар Голови НПУ, до якої ОСОБА_1 звернулась представившись. Вона дала команду охороні і їй дозволили наблизитись до голови. Пан ОСОБА_2 вислухавши попросив надати доступ до чергової частини. Під час перевірки, ОСОБА_22 , цікавився кількістю зброї, транспортними засобами, кількістю дорожньо-транспортних пригод у місці та прийнятими рішеннями. У приміщенні ВЧС ОСОБА_2 перебував не більше 5 хвилин. По управлінню переміщувався у супроводі охорони швидко. В оточенні охорони пан ОСОБА_2 залишав ВЧС першим, ОСОБА_1 замикала ходу разом з прес-секретарем голови, поза охороною. На внутрішньому дворі він розпитував про транспортні засоби та кількість машин у дворі. Потім він відійшов комусь зателефонувати. У цей час на територію заїхав заступник начальника управління - начальник ВМАЗ підполковник поліції Григор`єв.B. та в подальшому з головою НПУ спілкувався саме він.

За наслідками проведеного службового розслідування, дисциплінарна комісія вважає за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 1, 2 частини третьої статті 1 та пункту 7, 8 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2021 № 2337, підпункту 1, 2 пункту І розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.01.2016 №1179, відповідно до пункту 1 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України» заступнику начальника ВЧС УПП в Запорізькій області ДПП майору поліції ОСОБА_1 оголосити зауваження (п.2 Висновку).

Також, у п. 10 Висновку зазначено, що заступнику начальника ВЧС УПП в Запорізькій області ДПП майору поліції ОСОБА_1 вказати про необхідність організації та проведення додаткових занять в системі службової підготовки з підпорядкованим особовим складом із закріплення знань чинного законодавства України, особливу увагу приділивши вивченню вимог Закону України «Про Національну поліцію», Правил етичної поведінки поліцейських затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 № 1179, Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2021 № 2337, Інструкції з організації діяльності органів чергової служби Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 23.05.2017 № 440.

Пунктом 1 Наказу відповідача від 27.09.2022 №17 «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарних стягнень» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 1, 2 частини третьої статті 1 та пункту 7, 8 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2021 № 2337, підпункту 1, 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.01.2016 №1179, відповідно до пункту 3 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України» позивачу оголошено сувору догану.

Не погоджуючись із призначенням службового розслідування щодо позивача, із його проведенням та із застосуванням дисциплінарного стягнення, позивач звернулась до суду із цим позовом.

За приписами частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, регламентовано Законом України «Про Національну поліцію».

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина перша та друга статті 19 Закону України «Про Національну поліцію»).

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII.

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина перша та друга статті 16 Дисциплінарного статуту).

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893.

Згідно з розділом VI Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Судом встановлено, що службове розслідування призначено наказом відповідача №87 від 19.08.2022 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії». Підставою для його призначення став вмотивований рапорту заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції підполковника поліції ОСОБА_5 щодо до виявлених в ході візиту голови Національної поліції України недоліків в роботі.

Відтак, на думку суду, призначення службового розслідування відбулось у встановлений законодавством спосіб, жодних порушень, під час призначення службового розслідування та під час видання наказу від 19.08.2022 №87 відповідачем не допущено.

Щодо складу дисциплінарної комісії, то суд зазначає наступне.

Так, на думку позивача до складу дисциплінарної комісії не міг бути включений заступник начальника управління - начальник відділу чергової служби управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції підполковник поліції ОСОБА_9 , оскільки на думку позивача він зацікавлений в результатах службового розслідування.

Відповідно до ч.4 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції та п.10 розділу І Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07 листопада 2018 року № 893 забороняється включати до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, щодо якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, заінтересованих у результатах розслідування.

В той же час, позивачем не надано жодних доказів того, що вказана особа зацікавлена у результаті службового розслідування. В той же час, посилання на посадову інструкцію заступника начальника управління - начальник відділу чергової служби УПП в Запорізькій області ДПП щодо здійснення ним координації роботи відділу чергової служби, жодним чином не доводить можливість заінтересованості його у результаті розслідування.

Щодо посилань позивача на відсутність в її діях дисциплінарного проступку, то суд зазначає, таке.

Організацію діяльності чергової служби в центральному органі управління поліції, територіальних органах Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях, місті Києві (далі ГУНП), а також підпорядкованих їм територіальних підрозділах у районах, містах, районах у містах (далі орган (підрозділ) поліції) регламентує Інструкція з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затверджена Наказом Міністерства внутрішніх справ України 23.05.2017 № 440.

Розділом II Інструкції визначені засади, порядок та принципи організації діяльності чергових частин центрального органу управління поліції та його структурних підрозділів, МТО та їх територіальних (відокремлених) підрозділів, територіальних органів ПО та закладів освіти. Зокрема розділу передбачено, що заступник начальника чергової частини в разі відсутності начальника чергової частини виконує його обов`язки.

Оскільки управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції є територіальним (відокремленим) підрозділом міжтериторіального органу поліції - Департаменту патрульної поліції, то в разі відсутності начальника відділу чергової служби УПП в Запорізькій області ДПП його обов`язки мали виконуватись заступником начальника відділу чергової служби, тобто позивачем.

Отже, оскільки недоліки та порушення в організації службової діяльності відділу чергової служби мали місце під час відсутності підполковника ОСОБА_9 його обов`язки, як щодо координації роботи відділу, визначені посадовими обов`язками, затвердженими наказом ДПП від 31.07.2019 №1334 так і визначені інструкцією з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженою наказом МВС України від 23.05.2017 №440 мали виконуватись саме позивачем.

Щодо тверджень позивача про можливість застосування іншого виду дисциплінарного стягнення, суд зазначає наступне.

Як вже зазначалось судом, відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Крім цього, відповідно до частини 2 статті 29 Дисциплінарного статуту, дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Відповідно до ч.8 ст.19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Так, керівник може застосувати будь-яке дисциплінарне стягнення до особи за умови, що вид обраного стягнення відповідає тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку, і це є дискреційними повноваженнями керівника органу.

Суд зазначає, що вибір одного із видів дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень органу, що має право приймати рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження.

Така правова позиція викладена Верховним судом у складі Касаційного адміністративного суду від 20.11.2019 у справі №826/12649/19.

Судом встановлено, що усі юридичні фактори, котрі мають юридичне значення для вирішення питання про дисциплінарне покарання поліцейського викладені дисциплінарною комісією у висновку службового розслідування та знайшли своє підтвердження під час судового розгляду справи.

Так, застосування у відношенні позивача дисциплінарного стягнення є вчиненим на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин справи.

Крім того, сувора догана не є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення, та, на думку суду, є співмірним щодо вчиненого позивачем дисциплінарного проступку.

З огляду на викладене суд приходить до висновку про необґрунтованість вищевказаних посилань позивача.

Також суд зазначає, що відповідачем дотримано строків проведення службового розслідування, визначених статтею 16 Дисциплінарного статуту, оскільки службове розслідування призначено наказом від 19.08.2022, висновок складено та затверджено 02.09.2022.

Відповідно до статті 21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

Оскаржуваний наказ прийнято 27.09.2022, тобто у межах строків, визначених законом.

Відтак, аналізуючи викладене вище, суд вважає, що наказ про призначення службового розслідування, проведення службового розслідування, наказ про застосування дисциплінарного стягнення - вчинені відповідачем у межах та спосіб, встановлений законом. Жодних протиправних дій та порушень вимог чинного законодавства під час прийняття наказів та проведення службового розслідування з боку відповідача не допущено.

Отже, підстави для задоволення позовних вимог у цій частині відсутні.

Відповідно, відсутні і підстави для стягнення моральної шкоди.

Щодо решти аргументів сторін, суд звертає увагу, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).

Згідно ч. 1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права. Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Враховуючи положення ч. 1, 2 статті 77, 90 КАС України, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд вважає, що відповідачем доведено факт допущення позивачем дисциплінарного проступку, у зв`язку з чим до позивача правомірно застосовано дисциплінарне стягнення.

З урахуванням вищенаведеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

У зв`язку із відмовою у задоволенні позовних вимог, розподіл судових витрат судом не здійснюється.

Керуючись статтями 241, 243-246, 250 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) до Управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції (69005, м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 96, ) про визнання протиправними дій та рішень, зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування моральної шкоди, - відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 03.02.2023.

Суддя Ю.В. Калашник