Справа № 640/10147/22
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2023-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви

03 лютого 2023 року м. Київ № 640/10147/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Дудін С.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Національної комісії зі стандартів державної мови про визнання протиправним і нечинним рішення, визнання протиправним і скасування рішення,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Національної комісії зі стандартів державної мови, у якому просить суд:

- визнати протиправним і нечинним з моменту прийняття рішення Національної комісії зі стандартів державної мови від 15.02.2022 №64 "Про Порядок виборів Голови Національної комісії зі стандартів державної мови" (протокол засідання від 09.02.2022 №10, пункт 1.1);

- визнати протиправним і скасувати рішення Національної комісії зі стандартів державної мови від 15.02.2022 №65 "Про припинення повноважень Голови Національної комісії зі стандартів державної мови Демської Орисі Мар`янівни" (протокол засідання від 09.02.2022 №10, пункт 1.2).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.07.2022 позовну заяву з доданими матеріалами було повернуто позивачці.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.11.2022 задоволено апеляційну скаргу ОСОБА_1 , скасовано ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.07.2022, а справу направлено до Окружного адміністративного суду міста Києві для продовження розгляду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.11.2022 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачці десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2022 продовжено ОСОБА_1 строк залишення позовної заяви без руху та встановлено позивачці десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви.

13.12.2022 Верховною Радою України було прийнято Закон України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" №2825-IX, статтею 1 якого ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.

Пунктом 1 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" вказаного Закону визначено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

Згідно з пунктом 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

14.12.2022 вказаний Закон був опублікований в газеті "Голос України" №254 та набрав чинності 15.12.2022.

27.01.2023 на адресу Київського окружного адміністративного суду від Окружного адміністративного суду міста Києва надійшли матеріали адміністративної справи №640/10147/22, які за результатами автоматизованого розподілу були передані на розгляд судді Дудіну С.О.

Відповідно до частини другої статті 35 Кодексу адміністративного судочинства України у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Окружний адміністративний суд міста Києва, залишаючи позовну заяву без руху, зазначив про те, що позивачкою було пропущено місячний строк для звернення до суду з позовною вимогою про визнання протиправним та скасування рішення Національної комісії зі стандартів державної мови від 15.02.2022 №65 "Про припинення повноважень Голови Національної комісії зі стандартів державної мови ОСОБА_1 " (протокол засідання від 09.02.2022 №10, пункт 1.2), оскільки вказана вимога пов`язана з проходженням позивачкою публічною служби.

31.01.2023 на адресу суду від позивачки надійшли додаткові пояснення.

01.02.2023 на адресу суду від позивачки надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

У вказаних додаткових поясненнях та заяві позивачка зазначила, що до вимоги про визнання протиправним та скасування рішення Національної комісії зі стандартів державної мови від 15.02.2022 №65 "Про припинення повноважень Голови Національної комісії зі стандартів державної мови ОСОБА_1 " (протокол засідання від 09.02.2022 №10, пункт 1.2) має бути застосований шестимісячний строк звернення до суду, оскільки вважає, що спірні правовідносини не стосуються проходження позивачкою публічної служби.

Позивачка повідомляє, що посада Голови Національної комісії зі стандартів державної мови є лише адміністративною посадою, а тому призначення або припинення повноважень за вказаною посадою не пов`язано з проходженням публічної служби, з приводу чого суд зазначає таке.

Згідно з частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом першим частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до пункту 17 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Відповідно до пункту 1 Положення про Національну комісію зі стандартів державної мови, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.11.2019 №911, Національна комісія зі стандартів державної мови (далі - Комісія) є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, діяльність якого спрямовує та координує Кабінет Міністрів України через Міністра освіти і науки.

Згідно з частиною восьмою статті 45 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" члени Комісії є державними службовцями.

Відповідно до частини першої статті 46 цього ж Закону керівником Комісії є її Голова, який обирається Комісією з числа її членів.

Суд звертає увагу позивачки на те, що статтею 38 Закону України "Про державну службу", яка має назву "Проходження державної служби", визначено, що прийняття на державну службу, просування по службі державних службовців, вирішення інших питань, пов`язаних із службою, здійснюються з урахуванням категорій посад державної служби та рангів державних службовців як виду спеціальних звань, що їм присвоюються.

Суд зауважує, що як обрання позивачки Головою Національної комісії зі стандартів державної мови, так і припинення повноважень Голови Національної комісії зі стандартів державної мови, безпосередньо пов`язано з проходженням позивачкою державної служби на посаді члена такої Комісії, оскільки саме наявність у позивачки статусу члена Комісії є обов`язковою та необхідною передумовою для обрання Головою комісії (ч.1 ст. 46 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної").

Отже, набуття позивачкою повноважень Голови Національної комісії зі стандартів державної мови стало можливим лише після призначення її членом такої Комісії, а тому питання як обрання, так і припинення повноважень Голови Комісії безпосередньо пов`язані з проходженням позивачкою публічної служби, що свідчить про те, що спірне рішення Національної комісії зі стандартів державної мови від 15.02.2022 №65 "Про припинення повноважень Голови Національної комісії зі стандартів державної мови ОСОБА_1 " (протокол засідання від 09.02.2022 №10, пункт 1.2) може бути оскаржено до суду протягом місячного строку.

За таких обставин, звернувшись 07.07.2022 до суду з вказаною вимогою, позивачкою пропущено такий місячний строк звернення до суду, без подання заяви про визнання поважними причин такого пропуску та поновлення строку звернення до суду.

Посилання позивачки на постанову Великої Палати Верховного Суду від 27.02.2019 у справі №815/6096/17 суд вважає непереконливими, оскільки спір у зазначеній справі стосувався оскарження наказів директора Департаменту освіти і науки Одеської обласної державної адміністрації у зв`язку з незгодою позивачки з посадою, на яку її поновлено на роботі, та розмірами надбавок. Велика Палата Верховного Суду у цій справі зауважила, що позивачка ніколи не була державним службовцем, оскільки є педагогічним працівником, а посада, з якої її було незаконно звільнено, не відноситься до державної служби; сама позивачка не складала Присягу державного службовця, їй не присвоювався ранг державного службовця; посада завідуючої Одеської обласної психолого-медично-педагогічної консультації не відноситься до публічної служби, оскільки не пов`язана з діяльністю на державних політичних посадах, професійною діяльністю суддів, прокурорів, військовою службою, альтернативною (невійськовою) службою, дипломатичною службою, іншою державною службою, службою в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

З урахуванням викладеного, правові висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 27.02.2019 у справі №815/6096/17, не є релевантними спірним правовідносинам.

Суд зазначає, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Частинами першою та другою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Частиною шостою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Таким чином, позивачці у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду заяву про поновлення строку звернення до суду з вимогою про визнання протиправним та скасування рішення Національної комісії зі стандартів державної мови від 15.02.2022 №65 "Про припинення повноважень Голови Національної комісії зі стандартів державної мови Демської Орисі Мар`янівни" (протокол засідання від 09.02.2022 №10, пункт 1.2) та докази поважності причин його пропуску (карантинні обмеження, хвороба, воєнні дії, виїзд за кордон тощо та вплив таких обставин на можливість своєчасного звернення до суду).

Крім того, суд зауважує, що згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

При цьому частиною шостою цієї ж статті визначено, що якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Судом встановлено, що позовна заява подана представницею позивачки - адвокатом Надією Денисюк, однак у позовній заяві не вказано реєстраційний номер облікової картки платника податків представниці, що свідчить про невідповідність позовної заяви процесуальним вимогам КАС України.

Відповідно до частини другої статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи вказане, суд вважає за необхідне продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись статтями 121, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

у х в а л и в:

1. Продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 до Національної комісії зі стандартів державної мови про визнання протиправним та нечинним рішення та визнання протиправним та скасування рішення, на 10 календарних днів з дня вручення копії даної ухвали суду, протягом якого позивачці необхідно:

- надати суду заяву про поновлення строку звернення до суду з вимогою про визнання протиправним та скасування рішення Національної комісії зі стандартів державної мови від 15.02.2022 №65 "Про припинення повноважень Голови Національної комісії зі стандартів державної мови Демської Орисі Мар`янівни" (протокол засідання від 09.02.2022 №10, пункт 1.2) та докази поважності причин його пропуску;

- надати уточнену позовну заяву (два примірника), з урахуванням вказаних судом зауважень (щодо необхідності зазначення РНОКПП представниці позивачки).

2. Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) позивачу, зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя Дудін С.О.