Справа № 240/16962/22
Суддя: Смілянець Е. С.
Дата ухвалення: 2023-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/16962/22

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Єфіменко О.В.

Суддя-доповідач - Смілянець Е. С.

02 лютого 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Смілянця Е. С.

суддів: Полотнянка Ю.П. Драчук Т. О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу депутата Житомирської обласної ради Крамаренка Сергія Михайловича на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2022 року у справі за адміністративним позовом депутата Житомирської обласної ради ОСОБА_1 до Житомирської обласної ради про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

в серпні 2022 року позивач, депутат Житомирської обласної ради Крамаренко С.М., звернувся в суд із позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення №417 одинадцятої сесії Житомирської обласної ради VIII скликання від 14 липня 2022 року "Про постійні комісії обласної ради".

Житомирський окружний адміністративний суд рішенням від 24.10.2022 в задоволенні позову відмовив. Судове рішення мотивоване тим, що існування будь-яких імовірних процедурних порушень, про які зазначає у своєму позові депутат Житомирської обласної ради ОСОБА_1 , не може бути підставою для скасування рішення №417 від 14.07.2022, оскільки при його прийнятті Житомирська обласна рада діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також реалізувала свої дискреційні повноваження в частині затвердження структури та чисельності виконавчого апарату обласної ради.

Не погоджуючись з рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Аргументами на підтвердження вимог скарги зазначає, що при прийнятті рішення №417 одинадцятої сесії Житомирської обласної ради VIII скликання від 14 липня 2022 року "Про постійні комісії обласної ради" були допущенні грубі процесуальні і процедурні порушення, що є наслідком визнання такого рішення протиправним та скасуванню.

У відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача зазначає, що Житомирська обласна рада діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також реалізувала свої дискреційні повноваження в частині діяльності та складу постійних комісій обласної ради.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі-КАС України), суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Виходячи з приписів ст.ст. 311, 263 КАС України, вищезазначена апеляційна скарга розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 14 липня 2022 року відбулось пленарне засідання одинадцятої сесії Житомирської обласної ради.

На проведеному засіданні прийнято рішення №417 «Про постійні комісії обласної ради VIII скликання», яким вирішено:

- внести зміни до складу постійної комісії обласної ради з питань соціально-економічного розвитку регіону, інвестиційної діяльності, середнього і малого бізнесу, будівництва, транспорту та зв`язку, а саме:

- вивести з її складу депутата Житомирської обласної ради ОСОБА_2 та ввівши до її складу депутата Житомирської обласної ради ОСОБА_3 , обравши його заступником голови комісії;

- обрати секретарем комісії депутата Житомирської обласної ради ОСОБА_4 ; ввести до складу комісії депутатів Житомирської обласної ради ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , вивівши їх зі складу постійної комісії з питань комунальної власності та майнових відносин.

- внести зміни у склад постійної комісії обласної ради з питань охорони здоров`я, соціального захисту населення та у справах ветеранів, обравши її головою депутата Житомирської обласної ради ОСОБА_6 ;

- внести зміни у склад постійної комісії обласної ради з гуманітарних питань, обравши її головою депутата Житомирської обласної ради Олійник Оксану Вікторівну;

- ліквідувати постійні комісії обласної ради з питань бюджету та фінансів, з питань комунальної власності та майнових відносин, утворені рішенням Житомирської обласної ради №10 від 27.11.2020 «Про утворення постійних комісій обласної ради»;

- утворити постійну комісію обласної ради з питань бюджету та комунальної власності, а також прийнятим рішенням обрано склад постійної комісії з питань бюджету та комунальної власності.

Позивач, вважаючи, що вказане рішення прийняте з грубим ігноруванням норм чинного законодавства, без дотримання положень Регламенту Житомирської обласної ради щодо підготовки і розгляду радою процедурних питань на сесії, порядку внесення на сесію ради проекту рішення, його обговорення та ухвалення на сесії, звернувся до суду з адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Критерії, за якими адміністративний суд перевіряє рішення суб`єктів владних повноважень, визначені у ч. 2 ст. 2 КАС України.

Згідно частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Крім того, ст. 2 та ч. 4 ст. 242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» №280/97-ВР від 21.05.1997 (далі - Закон №280/97-ВР).

Відповідно до норм ст.10 Закону №280/97-ВР обласні ради є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільськими, селищними, міськими радами.

Представницькі органи місцевого самоврядування, сільські, селищні, міські голови, виконавчі органи місцевого самоврядування діють за принципом розподілу повноважень у порядку і межах, визначених цим та іншими законами.

Порядок формування та організація діяльності рад визначаються Конституцією України, цим та іншими законами, а також статутами територіальних громад.

Чисельність працівників органів місцевого самоврядування встановлюється відповідною радою у межах загальної чисельності, визначеної типовими штатами, затвердженими Кабінетом Міністрів України.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 46 Закону №280/97-ВР, сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Приписами пункту 20 частини 1 статті 43 Закону №280/97-ВР визначено, що виключно на пленарних засіданнях районної, обласної ради вирішуються питання вирішення в установленому законом порядку питань щодо управління об`єктами спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, що перебувають в управлінні районних і обласних рад; призначення і звільнення їх керівників, крім випадків, передбачених частиною другою статті 21 Закону України "Про культуру".

Постійні комісії за дорученням ради або за власною ініціативою попередньо розглядають проекти програм соціально - економічного і культурного розвитку, місцевого бюджету, звіти про виконання програм і бюджету, вивчають і готують питання про стан та розвиток відповідних галузей господарського і соціально - культурного будівництва, інші питання, які вносяться на розгляд ради, розробляють проекти рішень ради та готують висновки з цих питань, виступають на сесіях ради з доповідями і співдоповідями.

Згідно з частинами 1, 2 статті 59 Закону №280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.

Положеннями статті 3 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад" від 11 липня 2002 року за №93-IV (далі - Закон №93-IV) передбачено, що депутат місцевої ради є повноважним і рівноправним членом відповідної ради - представницького органу місцевого самоврядування. Депутат місцевої ради відповідно до цього Закону наділяється всією повнотою прав, необхідних для забезпечення його реальної участі у діяльності ради та її органів.

Відповідно до п.п. 3-6,10,15 ст.19 Закон №93-IV депутат місцевої ради має право: пропонувати питання для розгляду їх радою та її органами; вносити пропозиції і зауваження до порядку денного засідань ради та її органів, порядку розгляду обговорюваних питань та їх суті; вносити на розгляд ради та її органів пропозиції з питань, пов`язаних з його депутатською діяльністю; вносити на розгляд ради та її органів проекти рішень з питань, що належать до їх відання, поправки до них; вносити пропозиції про заслуховування на пленарному засіданні ради звіту чи інформації будь-якого органу або посадової особи, підзвітних чи підконтрольних раді, а також з питань, що віднесені до компетенції ради, інших органів і посадових осіб, які діють на її території та об`єднуватися з іншими депутатами місцевої ради в депутатські групи, фракції, які діють відповідно до регламенту ради.

Як встановлено судом першої інстанції, за змістом додатку до рішення обласної ради від 24.12.2020 №13 (зі змінами, внесеними згідно з рішенням обласної ради від 16.12.2021 №366, від 14.07.2022 №419) Регламент Житомирської обласної ради (далі Регламент) визначає порядок діяльності обласної ради, її органів та посадових осіб щодо виконання повноважень, встановлених Конституцією України, Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про статус депутатів місцевих рад», «Про службу в органах місцевого самоврядування», іншими законодавчими актами.

Регламент обласної ради є нормативним актом, який передбачає порядок підготовки, скликання і проведення сесій ради, підготовки і розгляду нею питань, прийняття рішень ради, формування органів ради, визначає порядок здійснення контрольних функцій, інших видів діяльності ради відповідно до її повноважень, встановлених Конституцією України та законами України (ч.1ст.2 Регламенту).

У разі наявності розбіжностей норм Регламенту з нормами чинного законодавства України, діють норми законодавства України незалежно від внесених змін у Регламент (ч.3 ст.2 Регламенту).

За положеннями ст.15 Регламенту, пропозиції до проекту порядку денного сесії вносяться головою обласної ради, постійними комісіями, депутатськими фракціями, депутатами обласної ради, головою обласної державної адміністрації не пізніш як за десять робочих днів до відкриття сесії (абзац перший статті 15 викладено в новій редакції, згідно з рішенням обласної ради від 16.12.2021 №366).

Відповідно до статті 20 Регламенту Житомирської обласної ради пропозиції до порядку денного, внесені пізніше зазначеного терміну або під час сесії, вносяться на розгляд обласної ради після обговорення та підготовки висновку про доцільність їх включення у порядок денний сесії відповідною постійною комісією.

Разом з тим, абзацом 1 статті 17 Регламенту передбачено, що пропозиції щодо внесення питання у порядок денний сесії обласної ради подаються із завізованим проектом рішення та всіма додатками до цього рішення, до якого надається пояснювальна записка, яка містить юридичне обґрунтування прийняття даного рішення, необхідні прогнози соціально-економічних та інших наслідків його реалізації, інформаційно-довідковий матеріал (таблиці, графіки тощо).

Аналізуючи викладене, слід відмітити, що викладені норми Регламенту не передбачають в обов`язковому порядку надання пропозицій та інших зазначених документів до проекту рішення, а лише встановлюють таку можливість для зручності розгляду питання, при цьому, пропозиції до порядку денного, що внесені пізніше зазначеного терміну або під час сесії, вносяться на розгляд обласної ради після обговорення та підготовки висновку про доцільність їх включення у порядок денний сесії відповідною постійною комісією.

Разом з тим, позивач посилався на необхідність оприлюднення проектів рішень Житомирської обласної ради за 10 днів до дати їх розгляду відповідно до частини 4 статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації», що спростовується ч.10 ст. 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12 травня 2015 року №389-VIII (далі - Закон №389-VIII), якою передбачено, що у період дії воєнного стану на акти органів місцевого самоврядування, військово-цивільних адміністрацій та військових адміністрацій, а також їх посадових осіб не поширюються вимоги пункту 3 частини першої (у частині оприлюднення проектів актів), частини четвертої статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації", Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" та Закону України "Про державну допомогу суб`єктам господарювання".

Крім того, на день прийняття оскаржуваного рішення (14.07.2022), вимога щодо обов`язкового оприлюднення проектів рішень Житомирської обласної ради за 10 днів до дати їх розгляду не застосовувалась, оскільки Житомирською обласною радою встановлено окрему процедуру для проектів рішень, що вносяться поза десятиденним терміном, встановленим ст.ст.15,17 Регламенту.

Також, позивач аргументуючи свою позицію, посилається на відсутність порівняльної таблиці, посилаючись на абзац 20 статті 17 Регламенту, що діяв на момент прийняття рішення №417. Водночас, дана норма Регламенту передбачає, що у разі надання проекту рішення, що містить зміни у діюче рішення, в обов`язковому порядку надається порівняльна таблиця. В порівняльній таблиці зазначається назва та дата рішення, до якого вносяться зміни. У правій колонці порівняльної таблиці вказується діюча редакція рішення (стаття, підпункт тощо), а в лівій колонці викладається редакція рішення, що пропонується

Однак, як вірно зазначено судом першої інстанції, оскаржуване рішення №417 не містить змін у жодне з рішень Житомирської обласної ради, оскільки ним ліквідовувались, утворювались та обирались склад нових комісій, а також вводились та виводились члени постійних комісій обласної ради, як наслідок, а тому подання порівняльної таблиці відповідно до абзацу 20 статті 17 Регламенту, що діяв на момент прийняття рішення №417, на думку суду, не вимагається.

З приводу неврахування поданих заступником керуючого справами, начальника управління юридичної та кадрової роботи виконавчого апарату та його зауважень, слід відмітити, що як свідчать матеріали справи, такі стосуються проекту рішення Житомирської обласної ради «Про внесення змін у рішення Житомирської обласної ради від 24.12.2020 №13 «Про регламент обласної ради VIII скликання», а отже, не мають відношення до оскаржуваного рішення №417.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що відповідно до пункту 59 Інструкції з діловодства в Житомирській обласній раді та її виконавчому апараті, затвердженої розпорядженням голови обласної ради від 25.07.2018 №45 (далі - Інструкція), встановлено, що зауваження і пропозиції до проекту документа викладаються на окремому аркуші, про що на проекті робиться відповідні відмітки: (Начальник управління юридичної та кадрової роботи; Дата підпис ініціали, прізвище; Зауваження і пропозиції додаються), втім відомості щодо зауважень та пропозицій викладених відповідно до вимог Інструкції в матеріалах справи відсутні.

При цьому, відповідно до ст.17 Регламенту пропозиції щодо внесення питання у порядок денний сесії обласної ради подаються із завізованим проєктом рішення, до якого може надаватися пояснювальна записка, яка містить юридичне обґрунтування прийняття даного рішення, необхідні прогнози соціально-економічних та інших наслідків його реалізації, інформаційно-довідковий матеріал (таблиці, графіки тощо). Проєкт рішення подається в письмовій формі та на електронних носіях.

Приписи статті 18 Регламенту визначають, що у разі, якщо внесена пропозиція у порядок денний не відповідає вимогам даного Регламенту (ст.17), виконавчим апаратом обласної ради направляється суб`єкту подання письмове повідомлення з пропозицією усунути встановлені недоліки у певний термін.

Відповідно до ст. 19 Регламенту, проєкт порядку денного готується виконавчим апаратом обласної ради на основі внесених пропозицій з проєктами рішень, попередньо розглядається президією ради, яка приймає рекомендацію про внесення його на сесію.

У разі, коли постійна комісія обласної ради внесла рекомендацію не вносити питання на розгляд обласної ради або комісією не було прийнято рішення з питання, таке питання розглядається президією ради, яка приймає остаточне рішення, після чого голова ради вносить пропозицію про внесення питання у порядок денний на розгляд обласної ради.

У разі відсутності за 5 робочих днів до початку сесії обласної ради передбачених чинним законодавством документів, необхідних для прийняття обласною радою відповідного рішення, таке питання виконавчим апаратом обласної ради не включається у проєкт порядку денного сесії обласної ради.

Відповідно до частини 4 статті 47 Закону Закон №280/97-ВР постійні комісії за дорученням ради або за власною ініціативою попередньо розглядають проекти програм соціально-економічного і культурного розвитку, місцевого бюджету, звіти про виконання програм і бюджету, вивчають і готують питання про стан та розвиток відповідних галузей господарського і соціально-культурного будівництва, інші питання, які вносяться на розгляд ради, розробляють проекти рішень ради та готують висновки з цих питань, виступають на сесіях ради з доповідями і співдоповідями.

Частиною 1 статті 57 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що обласна рада може утворити президію (колегію) ради. Президія (колегія) ради є дорадчим органом ради, який попередньо готує узгоджені пропозиції і рекомендації з питань, що передбачається внести на розгляд ради

Як встановлено судом першої інстанції з витягу протоколу засідання комісії №11 від 11.07.2022, проект оскаржуваного рішення розглянутий на засіданні постійної комісії Житомирської обласної ради з питань регламенту, депутатської діяльності, місцевого самоврядування, законності, правопорядку та антикорупційної діяльності та одноголосно вирішено погодити проект рішення з даного питання і внести на розгляд президії обласної ради із врахуванням пропозиції, а саме: у разі об`єднання постійних комісій обласної ради з питань бюджету та фінансів, з питань комунальної власності та майнових відносин, у склад новоствореної постійної комісії обласної ради з питань бюджету та комунальної власності вклинити всіх членів вищевказаних постійних комісій, а також на засіданні президії обласної ради VIII скликання 12.07.2022, про що свідчить витяг з засідання президії, який додано до матеріалів справи вирішено внести на розгляд 11 сесії обласної ради проєкт рішення запропонований фракціями ("Слуга народу", "Наш край", "Європейська солідарність").

Разом з тим, позивач зазначає про ігнорування рекомендації постійної комісії обласної ради з питань регламенту, депутатської діяльності, місцевого самоврядування, законності, правопорядку та антикорупційної діяльності від 11.07.2022.

При цьому, на засіданні президії обласної ради VIII скликання спочатку було розглянуто рекомендацію, надану постійною комісією з питань регламенту, депутатської діяльності, місцевого самоврядування, законності, правопорядку та антикорупційної діяльності (не набрала достатньої кількості голосів), а лише після того було розглянуто пропозицію депутатів обласної ради.

Таким чином, відповідно до вимог чинного законодавства, здійснено попередній розгляд проекту оскаржуваного рішення, до його внесення на розгляд Житомирської обласної ради, а твердження депутата Житомирської обласної ради ОСОБА_1 про ігнорування рекомендації постійної комісії з питань регламенту, депутатської діяльності, місцевого самоврядування, законності, правопорядку та антикорупційної діяльності є безпідставним та необґрунтованими.

Отже, саме по собі порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що таке порушення вплинуло або могло вплинути на правильність оскаржуваного рішення.

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Тобто, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Аналогічна позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 10 липня 2019 року у справі №804/639/18.

Слід також зазначити, що Верховним Судом напрацьовано підходи до оцінки порушення встановленої законодавством процедури ухвалення рішення як підстави для скасування цього рішення (наприклад, постанови від 10 липня 2019 року у справі №804/639/18, від 29 листопада 2019 року у справі №359/7194/16-а, від 11 лютого 2020 року у справі №210/3268/15-а ).

У цих постановах Верховний Суд указував на те, що межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення та неістотне, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення за умови дотримання передбаченої законом процедури.

У цій справі колегія суддів також враховує, що процедурні порушення в залежності від їх характеру можуть мати наслідком оспорюваність результатів голосування, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його результати.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що існування будь-яких імовірних процедурних порушень, про які зазначає у своєму позові депутат Житомирської обласної ради ОСОБА_1 , не може бути підставою для скасування рішення №417 від 14.07.2022, оскільки при його прийнятті Житомирська обласна рада діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також реалізувала свої дискреційні повноваження в частині затвердження структури та чисельності виконавчого апарату обласної ради.

У контексті оцінки доводів апеляційної скарги колегія суддів звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, колегія суддів вважає, що ключові аргументи апеляційної скарги отримали достатню оцінку.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу депутата Житомирської обласної ради Крамаренка Сергія Михайловича залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2022 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Смілянець Е. С.

Судді Полотнянко Ю.П. Драчук Т. О.