Справа № 520/9527/22
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2023-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
м. Харків
03 лютого 2023 р. справа № 520/9527/22
Суддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (, 03048, м. Київ, вул. Ф. Ернста, 3) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати п. 1 наказу Департаменту патрульної поліції №540 від 23.09.2022 року «Про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення» в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції до інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №1 управління патрульної поліції в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департаменту патрульної поліції №1329 о/с від 20.10.2022 року в частині звільнення зі служби в поліції інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №1 управління патрульної поліції в Харківській області ДПП лейтенанта поліції Гончарова Євгенія Юрійовича;

- зобов`язати Департамент патрульної поліції поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №1 управління патрульної поліції в Харківській області ДПП;

- стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 , заробітну плату за час вимушеного прогулу за період з 21.10.2022 року по день поновлення на посаді;

- допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 , на посаді інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №1 управління патрульної поліції в Харківській області ДПП та в частині стягнення заробітної плати на користь ОСОБА_1 за час вимушеного прогулу за 1 місяць.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07.11.2022 року відкрито спрощене провадження у вказаний адміністративній справі. У вказаній ухвалі зазначено, що відповідно до положень п.1 та п.10 ч.6 ст.12, ч.1 ст.257 КАС України, справа належить до справ незначної складності, у зв`язку з чим підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з положеннями ч.4 ст.229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст.258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч.2,3,4,5 ст.262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В обґрунтування позовних вимог позивачем вказано, що з 09.10.2019 позивач проходив службу в органах поліції, а саме: в Управлінні патрульної поліції в Харківській області ДПП, що підтверджується даними з трудової книжки серії НОМЕР_2 на посаді інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №1 управління патрульної поліції в Харківській області ДПП. Наказом ГУНП в Харківській області від 01.08.2022 № 258 «Про призначення та проведення службового розслідування» було призначено та проведено службове розслідування (наказом ГУНП від 11.08.2022 № 261 «Про продовження строку проведення службового розслідування» службове розслідування було продовжено). В ході службового розслідування дисциплінарною комісією було встановлено, що інспектор взводу №1 роти №1 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 вимоги Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 № 70, не вжив всіх можливих заходів для забезпечення зберігання автоматичної і зброї АКС-74 НОМЕР_3 , одного магазину до вказаної зброї та 30 набоїв калібру 5.45 мм, що призвело до їх втрати, тобто вчинив дисциплінарний проступок. Будучи не згодним з висновками службового розслідування та вважаючи, що дисциплінарний проступок та наслідки не відповідають співмірності з прийнятим рішенням у вигляді накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Представник відповідача надав до суду відзив на адміністративний позов, якому просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог. В обґрунтування відзиву вказав, що підставою для прийняття оскаржуваних наказів слугували матеріали службового розслідування, за результатами якого начальником УПП в Харківській області ДПП 25.08.2022 був затверджений висновок службового розслідування, а в подальшому підписаний наказ ГУНП в Харківській області від 23.09.2022 №540, яким до позивача за вчинення дисциплінарного проступку застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Представник позивача надав до суду відповідь на відзив, в якій підтримав позицію, викладену в адміністративному позові.

Представник відповідача надав до суду додаткові пояснення, в якому просив відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 .

Представник позивача надав до суду заперечення, в якому підтримав позицію, викладену в адміністративному позові та в задоволені вимог відповідача зазначених у відзиві на позовну заяву та додаткових поясненнях, відмовити в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що позивач працював на посаді поліцейського-інспектора взводу №1 батальйону №1 управління патрульної поліції ГУНП в Харківській області.

Наказом ГУНП в Харківській області від 01.08.2022 № 258 «Про призначення та проведення службового розслідування» було призначено та проведено службове розслідування (наказом ГУНП від 11.08.2022 № 261 «Про продовження строку проведення службового розслідування» службове розслідування було продовжено). В ході службового розслідування дисциплінарною комісією було встановлено, що інспектор взводу №1 роти №1 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 вимоги Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 № 70, не вжив всіх можливих заходів для забезпечення зберігання автоматичної і зброї АКС-74 НОМЕР_3 , одного магазину до вказаної зброї та 30 набоїв калібру 5.45 мм, що призвело до їх втрати, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

Під час проведення службового розслідування був опитаний командир роти №1 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_2 , який пояснив, що 31.07.2022 особовий склад роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП заступив на службу по охороні громадського порядку. О 06.45 підпорядкований особовий склад був вишикуваний для проведення цільового інструктажу, наголошено на необхідності дотримання вимог Інструкції і заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 № 70, наказу Національної поліції України "Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції" від 19.07.2022 № 507, інших наказів та доручень керівництва УПП в Харківській області ДПП. ОСОБА_2 повідомив, що інструктаж проводився спільно з командиром взводу № 1 роти №1 УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 . Отримання зброї здійснювалось під контролем командира взводу № ] роти № 1 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 та згідно графіку отримання зброї роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП, а саме з 06.30 до 06.50 31.07.2022.

Згідно дислокації сил та засобів роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП екіпаж № К-10 складався з командира роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП капітана поліції ОСОБА_2 , інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 та поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП рядового поліції ОСОБА_4 . Після проведення інструктажу, особовий склад виїхав на район патрулювання. ОСОБА_2 в той час залишився за адресою: АДРЕСА_2 та перебував в кабінеті на нараді керівництва. ОСОБА_2 готував характеристики та дислокації сил та засобів особового складу роти № 1 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП. Приблизно об 11.00 ОСОБА_2 зателефонував черговий ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області та повідомив про реєстрацію повідомлення на скорочений номер екстреного виклику поліції « 102» з інформацією про те, що чоловік бачив, як військовослужбовці на автомобілі «НИВА», реєстраційні номери 7883, на чорному фоні, підібрали автоматичну зброю АКС-74У, яка випала з патрульного автомобіля на дорогу. ОСОБА_2 разом з іншими командирами негайно почали дзвонити підпорядкованим екіпажам. Лейтенант поліції ОСОБА_1 повідомив, що його автоматична зброя АКС-74У № НОМЕР_4 відсутня, пояснив тим, що поклав автоматичну зброю АКС-74У на кришку багажника автомобіля за адресою: АДРЕСА_3 , не перевіривши своє спорядження, не переконавшись у наявності автоматичної зброї АКС-74У, сів в службовий автомобіль з поліцейським ОСОБА_4 та почав рух. Через деякий час ОСОБА_2 зателефонував командир батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП підполковник поліції ОСОБА_5 та повідомив, що зброя виявлена та знаходиться в одному з батальйонів територіальної оборони, за адресою: АДРЕСА_4 . Прибувши за вказаною адресою виявлено командира батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП підполковника поліції ОСОБА_5 та тимчасово виконуючого обов`язки заступника командира батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП капітана поліції ОСОБА_6 , які повернули автоматичну зброю лейтенанту поліції ОСОБА_1 . Звіривши номер автоматичної зброї та перевіривши повну комплектацію магазину і набоїв (30 набоїв), за наказом командира батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП підполковника поліції Латишева В.О., лейтенант поліції ОСОБА_1 направився до відділу озброєння УПП в Харківській області ДПП для здачі автоматичної зброї АКС-74У № 803032, чотирьох магазинів до неї та 30 набоїв калібру 5.45 мм.

Аналогічне пояснення у ході проведення службового розслідування надав і командир батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП підполковник поліції ОСОБА_5 .

Дисциплінарною комісією 16.08.2022 також був опитаний командир військової частини № НОМЕР_5 територіальної оборони полковник ОСОБА_7 , який пояснив, що 31.07.2022 його підлеглі рухались по вулиці Сумській в місті Харкові та побачили, як зі службового автомобіля УПП в Харківській області ДПП TOYOTA PRIUS випала автоматична зброя АКС-74У з одним магазином до неї та 30 набоїв калібру 5.45мм, яку підлеглі підібрали та намагались наздогнати поліцейських, але їм це не вдалось. Підлеглі, зателефонували ОСОБА_7 та повідомили про вказану подію. Зброю доставили за адресою: АДРЕСА_4 . Коли зброя перебувала у ОСОБА_7 , то він зателефонував командиру батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП підполковнику поліції ОСОБА_5 . Останній підтвердив, що це його підлеглі загубили автоматичну зброю АКС-74У, один магазин до неї та 30 набоїв калібру 5.45мм. Через деякий час підполковник поліції ОСОБА_5 під`їхав та забрав зброю.

Відповідно до довідки начальника відділу озброєння УПП в Харківській області ДПП майора поліції ОСОБА_8 , інспектор роти № 1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 31.07.2022 отримав автоматичну зброю АКС-74У № 803032, чотири магазини до неї та 120 набоїв калібру 5.45мм, про що поставив підпис у книзі видачі й приймання озброєння (ДСК). 31.07.2022 здано автоматичну зброю АКС НОМЕР_6 , чотири магазини до неї та 120 набоїв калібру 5.45мм.

Дисциплінарна комісія дійшла висновку, що інспектор взводу №1 роти №1 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 порушив вимоги Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 № 70, не вжив всіх можливих заходів для забезпечення зберігання автоматичної зброї АКС-74У № 803032, одного магазину до вказаної зброї та 30 набоїв калібру 5.45 мм, що призвело до їх втрати, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

Наказом УПП в Харківській області ДПП від 23.09.2022 №540 до інспектора взводу №1 роти № 1 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Наказом УПП в Харківській області ДПП від 20.10.2022 №1329 о/с інспектора взводу №1 роти № 1 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_1 звільнено за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Не погоджуючись з діями відповідача щодо звільнення, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

З приводу спірних правовідносин суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зазначені критерії є вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає відповідне рішення, вчиняє дії чи допускається бездіяльності.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закону України від 02.07.2015 №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до частини першої статті 1 Закону №580-VIII Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Статтею 3 Закону №580-VIII визначено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції (частина третя статті 11 Закону).

Згідно з частиною першою статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Статтею 18 Закону №580-VIII визначено обов`язки поліцейських.

Зокрема, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частини перша та друга статті 19 Закону №580-VIII).

Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно частини другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, у тому числі: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень (частина третя статті 1 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до статті 5 Дисциплінарного статуту, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика. За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

Отже проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно із статтями 14, 15, 19 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків провадиться службове розслідування.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

У висновку за результатами службового розслідування, у том числі, зазначаються: причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Аналогічні положення закріплені і у Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженому наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807 (далі Порядок).

Крім того вказаним Порядком передбачено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 Розділу VII Порядку, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

З аналізу вищенаведених норм Дисциплінарного статуту та Порядку проведення службових розслідувань слідує, що підставою для призначення службового розслідування є повідомлення поліцейських, рапорти про вчинення порушення поліцейським, що має ознаки дисциплінарного проступку.

Надаючи оцінку вказаним доводам позивача, суд враховує таке.

Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 6 розділу І Інструкції із заходів безпеки три поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 № 70 поліцейський, за яким закріплена вогнепальна зброя, зобов`язаний знати та точно виконувати вимоги. встановлені цією Інструкцією: забезпечити зберігання зброї і підтримувати її у справному та змащеному стані.

Відповідно до пункту 1 розділу IV Інструкції № 70, вогнепальна зброя та боєприпаси до неї видаються поліцейському під його особисту відповідальність. який зобов`язаний берегти і підтримувати в належному стані передану йому в користування вогнепальну зброю (боєприпаси) та обачливо поводитися з нею (ними) відповідно до вимог цієї Інструкції. Відповідно до підпункту 6 пункту 10 розділу І Інструкції № 70, категорично забороняється залишати зброю без нагляду, а також передавати її іншим особам. Відповідно до ПУНКТУ 11 розділу І Інструкції 70, особа, яка допустила порушення заходів безпеки при поводженні зі зброєю, відповідає в установленому законодавством порядку. Відповідно ДО пункту з розділу IV Інструкції № 70, у однострії необхідно пістолет носити в кобурі з пістолетним ремінцем на надійно застебнутому поясному ремені, При цьому кобура повинні знаходитися спереду, з лівого або правого боку; автомат носити на автоматному ремені в положенні «на плечі», «на грудях», «на ремні», «за спиною».

Згідно з пункту 10 розділу VI Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС від 11.10.2018 року № 828, поліцейський, який отримав табельну вогнепальну зброю, боєприпаси та спеціальні засоби для постійного зберігання і носіння, зобов`язаний забезпечити їх збереження та постійно підтримувати в технічно справному стані.

Відповідно до вимог абзаців другого та третього пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3.1, 3.10 розділу III Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом ДПП від 22.11.2018 №5217, поліцейський патрульної поліції під час несення служби зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно - правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також Присяги поліцейського, професійно виковувати свої службові обов`язки і накази керівництва, постійно і наполегливо самовдосконалюватись, підвищувати рівень довіри суспільства до поліції.

Згідно з підпунктом 2 пуністу 1 наказу Національної поліції України від 19.07.2022 № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», керівникам структурних підрозділів центрального органу управління поліції, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції, головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, державних установ, що належить до сфери управління Національній поліції (відповідно до компетенції), наказано застосовувати за результатами службових розслідувань за фактами причетності до скоєння корупційних кримінальних прав, незаконного застосування табельної і вогнепальної зброї або її втрати в умовах, що не пов`язані з веденням бойових дій. дорожньо-транспортних пригод з тяжкими наслідками, а також випадками керування транспортними засобами в стані (або з ознаками) сп`яніння, перебування на службі в стані сп`яніння, безпідставної відсутності на робочому місці (на службі) більше ніж добу до винних найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності - звільнення зі служби в поліції.

Відповідно до положень зазначених нормативно-правових актів дисциплінарна дійшла до висновку, що Позивач вчинив дисциплінарний проступок, який виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію». Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 10 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, підпунктів 1. 2 пункту 6, підпункту 6 пункту 10 розділу І, пункту з розділу IV Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, п. 10 розділу VI Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС від 11 жовтня 2018 року № 828, підпункту 1 пункту 3.1, 3.10 розділу III Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом ДПП від 22.11.2018 № 5217. Відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарна комісія вважала за необхідне застосувати до інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону № 1 УШІ в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

З урахуванням порушень, які були встановлені дисциплінарною комісією та відображені у висновку службового розслідування, затвердженого 25.08.2022 начальником ДПП видано наказ від 23.09.2022 № 540 про застосування до Позивача дисциплінарного стягнення у виді звільненні зі служби в поліції та 20.10.2022 реалізовано наказом ДПП № 1329 о/с.

З огляду на вищевикладене, суд звертає увагу, що позивачем не доведено наявності порушень суб`єктом владних повноважень процедури прийняття оскаржуваних наказів, які б могли вплинути на кінцевий результат.

Будь-яких належних доказів невідповідності встановлених службовим розслідуванням фактів порушення службової дисципліни, що виразились у залишенні без нагляду та втраті автоматичної зброї АКС-74У №803032, одного магазину до вказаної зброї та 30 набоїв калібру 5.45 мм під час несення служби 31.07.2022 року позивачем не наведено, а судом під час розгляду справи - не встановлено.

Також суд звертає увагу, що відповідно до статті 37 Закону України «Про запобігання корупції», Закону України «Про Національну поліцію», з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за №1576/29706, затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила).

Відповідно до пункту 1 Розділу І Правил встановлено, що вони поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція).

Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно із пунктом 1 Розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Пунктами 3 та 4 Розділу IV Правил передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Суд звертає увагу, що дотримання вище зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Правил є обов`язком кожного поліцейського не залежно від того перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.

Крім того з тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 року по справі №815/4478/16.

Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі №816/604/17).

Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 по справі №815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі «Звежинський проти Польщі» (заява№ 34049/96), рішення ЄСПЛ від 19.04.2007 у справі «Вільхо Ескелінен та інші проти Фінляндії» (заява № 63235/00).

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів Національної поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Пунктом 7 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Відповідно до частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень як звільнення зі служби в поліції.

Пунктом 6 частини першої статті 77 Закону №580 встановлено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Матеріалами справи підтверджується факт грубого порушення службової дисципліни, а саме те, що 31.07.2022 року позивачем залишено без нагляду та втрачено автоматичну зброю АКС-74 НОМЕР_3 , одного магазину до вказаної зброї та 30 набоїв калібру 5.45 мм під час несення служби 31.07.2022 року.

Підсумовуючи наведене вище, суд дійшов висновку, що висновок службового розслідування сформований у межах компетенції та з врахуванням реального військового стану в Державі. Вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, тому суд погоджується з аргументами відповідача про те, що спірні накази є правомірними та обґрунтованими, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є співмірним до вчиненого проступку.

Щодо доводів позивача про порушення процедури проведення службового розслідування в частині відібрання у нього письмових пояснень із порушенням процедури, варто зазначити, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Певні дефекти адміністративного акту можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акту (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акту не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акту необхідно розуміти не як вимоги до самого акту, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так дефектні процедури прийняття адміністративного акту, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акту робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акту, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акту адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від23.04.2020 у справі №813/1790/18.

Таким чином, підстави для визнання протиправними та скасування наказу п. 1 наказу Департаменту патрульної поліції №540 від 23.09.2022 року «Про застосування до працівника УПІІ в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення» - відсутні, відповідач у спірних правовідносинах діяв виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені чинним законодавством України, відповідно суд не вбачає підстав для задоволення адміністративного позову в цій частині.

При цьому, позовні вимоги визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департаменту патрульної поліції №1329 о/с від 20.10.2022 року в частині звільнення зі служби в поліції інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №1 управління патрульної поліції в Харківській області ДПП лейтенанта поліції Гончарова Євгенія Юрійовича, зобов`язати Департамент патрульної поліції поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №1 управління патрульної поліції в Харківській області ДПП, стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 , заробітну плату за час вимушеного прогулу за період з 21.10.2022 року по день поновлення на посаді, є похідними та також не підлягають задоволенню.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява №4909/04, відповідно до п. 58 якого Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torijav.Spain) від 09.12.1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов, що позовні вимоги є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

За приписами ч.1 та ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні адміністративного позову.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:
В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (, 03048, м. Київ, вул. Ф. Ернста, 3) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, з урахуванням приписів п.3 Прикінцевих положень КАС України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Біленський О.О.