Справа № 160/2600/22
Суддя: Панченко О.М.
Дата ухвалення: 2023-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

31 січня 2023 року м. Дніпросправа № 160/2600/22

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Панченко О.М. (доповідач),

суддів: Іванова С.М., Чередниченка В.Є.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за апеляційною скаргою Департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 червня 2022 року (м. Дніпро, суддя Лозицька І.О.) у справі № 160/2600/22

за позовом Департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради

до Східного Офісу Держаудитслужби

про визнання протиправним та скасування висновку,-

встановив:

У лютому 2022 року Департамент благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради (далі позивач або скаржник) звернувся до суду із позовом до Східного Офісу Держаудитслужби (далі відповідач), в якому просив визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби від 20.01.2022 року про результат моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-08-19-008609-а щодо закупівлі послуг «Поточний ремонт елементів благоустрою по вул. Мукаша Салакунова».

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 червня 2022 року у задоволені адміністративного позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що спірний висновок винесений на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач оскаржив його в апеляційному порядку, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Вимоги апеляційної скарги позивача мотивовано, зокрема тим, що деякі послуги є винятком із загального правила визначення предмету закупівлі за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника, а одним із таких винятків є послуги з поточного ремонту. Скаржник зазначає, що елементи благоустрою, які є предметом закупівлі тендеру, це споруди до яких не присвоюються адреси. Вважає, що вимоги до предмету закупівлі послуг щодо визначення замовником за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника не розповсюджуються на послуги з поточного ремонту об`єктів, яким не присвоюються конкретні адреса. Вказує, що відповідач поспішно застосував пункт 3 розділу І Порядку №708, без врахування пункту 3 розділу ІІ Порядку №708.

З огляду на це, скаржник просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким адміністративний позов задовольнити.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу позивача, в якому підтримав висновки суду першої інстанції, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін.

Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження у відповідності до приписів ст. 311 КАС України.

Дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги дотримання судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, апеляційний суд зазначає наступне.

Судом першої інстанції встановлено та сторонами не заперечується, що згідно висновку Східного офісу Держаудитслужби від 20.01.2022 року № 18, затвердженого 20.01.2022 року, предметом аналізу були такі питання: обрання процедури закупівлі, визнання предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, в тому числі відображення інформації, документів передбачених пунктом 4-1 постанови Кабінету Міністрів України «Про ефективне використання держаних коштів» від 11.10.2016 року № 710, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», розгляд тендерної пропозиції своєчасне укладання договору про закупівлю та його оприлюднення.

За результатами аналізу визначення предмету закупівлі встановлено недотримання вимог пункту 3 розділу І Порядку №708.

Згідно вказаного висновку Східного офісу Держаудитслужби зобов`язало позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, шляхом недопущення в подальшому порушень вимог пункту 3 розділу І Порядку №708 під час дотримання порядку визначення предмету за кодом предмета закупівлі послуг, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-08.19-008609-а було розміщено в електронному вигляді 20.01.2022 року.

Позивач, не погодившись зі спірним висновком відповідача, звернувся до суду за захистом своїх прав.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що доводи позивача про те, що деякі послуги є винятком із загального правила визначення предмету закупівлі одним із яких є послуги з поточного ремонту, є помилковими, оскільки ці доводи суперечать розділу II Порядку 708 щодо виключень з визначення предмету закупівлі за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника для послуг з поточного ремонту. Суд першої інстанції дослідив, що замовник зазначив предмет закупівлі за кодом ДК021:2015:45000000-7: Будівельні роботи та поточний ремонт, тобто із зазначенням другої цифри, без урахування вимог п. 3 Розділу І Порядку 708, відповідно до якого визначення предмету закупівлі послуги з поточного ремонту здійснюється за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника. В свою чергу, органом державного фінансового контролю встановлено порушення щодо зазначення другої цифри, що порушує вимоги пункту 3 Розділу І Порядку №708. Відтак, суд першої інстанції вказав, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 20.01.2022 року №UA-2021-08-19-008609-а є правомірним.

Суд апеляційної інстанції погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII.

Згідно статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначені Законом України «Про публічні закупівлі» (далі Закон № 922, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин). Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 року № 43, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону № 922 моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Згідно з частиною другою статті 8 Закону № 922 рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до частини третьої статті 8 Закону № 922 повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Згідно з частинами шостою та сьомою статті 8 Закону № 922 за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

За приписами частини десятої статті 8 Закону № 922 у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Послуги - будь-який предмет закупівлі, крім товарів і робіт, зокрема транспортні послуги, освоєння технологій, наукові дослідження, науково-дослідні або дослідно-конструкторські розробки, медичне та побутове обслуговування, лізинг, найм (оренда), а також фінансові та консультаційні послуги, поточний ремонт (пункт 17 статті 1 Закону №922).

Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 708 «Про затвердження Порядку визначення предмета закупівлі» затверджено Порядок визначення предмета закупівлі (далі Порядок №708).

Пунктом 3 розділу І Порядку №708 визначено, що предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 21 і 34 частини першої статті 1 Закону №922 та за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника.

Пунктом 3 розділу ІІ Порядку №708 встановлено, що під час здійснення закупівлі послуг з поточного ремонту предмет закупівлі визначається за кожним окремим будинком, будівлею, спорудою, лінійним об`єктом інженерно-транспортної інфраструктури згідно з термінологією державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04 червня 2014 року № 163, та/або галузевих будівельних норм ГБН Г.1-218-182:2011 «Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та переліки робіт», затверджених наказом Державної служби автомобільних доріг України від 23 серпня 2011 року № 301.

Наведена норма встановлює особливості визначення предмета закупівлі з поточного ремонту, а саме: предмет закупівлі визначається за кожним окремим будинком, будівлею, спорудою, лінійним об`єктом інженерно - транспортної інфраструктури, але ця норма не містить жодного посилання на можливість відхилення від загальної норми визначення предмета закупівлі послуг за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника.

Тобто, приписи розділу II Порядку №708 не містять виключень стосовно визначення предмету закупівлі за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника для послуг з поточного ремонту.

Таким чином, апеляційний суд вважає безпідставними доводи скаржника, що деякі послуги є винятком із загального правила визначення предмету закупівлі за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника та одним із таких винятків є послуги з поточного ремонту.

В свою чергу, зі змісту матеріалів справи вбачається, що у супереч приписам пункту 3 Розділу І Порядку №708, код предмета закупівлі послуг №UA-2021-08-19-008609-а в оголошенні позивачем визначений як ДК 021:2015:45000000-7 - Будівельні роботи та поточний ремонт, тобто із зазначенням другої цифри.

З цих підстав, суд першої інстанції правильно вказав, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2021-08-19-008609-а є таким, що винесений на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стосовно доводів скаржника про визначення відповідачем способу усунення порушення, то вказаний у спірному висновку спосіб не суперечить приписам ст. 8 Закону №922, а саме, відповідачем вказано чіткий спосіб усунення порушень, який передбачає в подальшому враховувати пункт 3 розділу І Порядку № 708.

Крім того, колегія суддів встановила, що матеріали справи не містять доказів, які б підтвердили звернення позивача до відповідача стосовно роз`яснення змісту спірного висновку з урахуванням приписів ст.8 Закону N 922.

Відтак, апеляційний суд вважає безпідставними доводи скаржника стосовно визначеного відповідачем способу усунення порушення.

Згідно ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З цих підстав, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції об`єктивно, повно, всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, та ухвалив судове рішення без порушення норм матеріального і процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.

Керуючись статтями 316, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу Департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 червня 2022 року у справі № 160/2600/22 залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених частиною 5 статті 291, пунктом 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя О.М. Панченко

суддя С.М. Іванов

суддя В.Є. Чередниченко