Справа № 140/7579/22
Суддя: Лозовський Олександр Анатолійович
Дата ухвалення: 2023-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2023 року ЛуцькСправа № 140/7579/22

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Лозовського О.А.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Біопрім» до Волинської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Біопрім» (далі ТзОВ «Біопрім», позивач) звернулося в суд з адміністративним позовом до Волинської митниці (далі відповідач, митний орган) про визнання протиправними та скасування рішень Волинської митниці про коригування митної вартості товарів №UA205140/2022/000100/2 від 09.08.2022 та №UA205140/2022/000137/2 від 31.08.2022; визнання протиправними та скасування карток відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2022/019557 від 09.08.2022 та №UA205140/2022/019811 від 31.08.2022.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на виконання умов зовнішньоекономічного контракту №02-07/18 від 02.07.2018 з компанією NHU EUROPE GmbH, Німеччина, 05.08.2022 ТзОВ «Біопрім» для здійснення митного оформлення товару Essention Red 10% (Canthaxanthin 10% Feed Grade) у формі порошку (продукт, що використовується для годівлі тварин), що надійшов на митну територію України згідно Специфікації №66 від 19.07.2022, до відділу митного оформлення №1 митного поста «Луцьк» Волинської митниці було подано електронну митну декларацію №UA205140/2022/055794 та документи, передбачені нормами чинного Митного кодексу України, митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються та визначено митну вартість товару за ціною товару, яка складає 34000,00 Євро, що становить на день подання митної декларації в еквіваленті 1 265 153,60 грн

Однак, не зважаючи на усі подані документи на підтвердження митної вартості товару 09.08.2022 Волинською митницею було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2022/000100/2, де зазначено, що митна вартість товару, який ввозиться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом та містять розбіжності, а саме: згідно оформлених інвойсів №604418 від 13.04.2022 ціна на оцінюваний товар становила 37 Євро/кг, №605280 від 19.07.2022 ціна на оцінюваний товар становила - 34 Євро/кг на умовах FCA Bardowick (Німеччина). Згідно поданого інвойсу №605358 ціна на оцінюваний товар становить -34 Євро/кг на умовах СРТ Луцьк. Тобто митна вартість щоразу знижується; прайс-лист товару б/н від 03.08.2022 є лише пропозицією (oferta) на кожну окрему поставку. Проте прайс-лист виробника товару відповідно до VII статті ГАТТ повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу. Висновок експерта Волинської ТПП №1030/08.1-7.3 від 05.08.2022 підтверджує ціну оцінюваного товару за документами наданими ТзОВ «Біопрім», при цьому наведені джерела інформації не містять прямого посилання на цінову інформацію. Дані, наведені у експертному висновку прийняті до уваги митницею виключно як джерело довідкової інформації і носять консультаційний характер, та не можуть бути використані для підтвердження вартості на вище вказаний товар. Декларантом не надано пояснень щодо падіння митної вартості на оцінюваний товар, що свідчить про наявність ризиків, заявлення до митного оформлення неправдивих відомостей стосовно заявленої митної вартості. У зв`язку з цим позивачу було відмовлено у митному оформленні митної декларації №UA205140/2022/055794 від 05.08.2022, про що було 09.08.2022 надано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA205140/2022/019557. Не погодившись з таким рішенням та з метою випуску товарів у вільний обіг позивач здійснив декларування товару у відповідності до пункту 7 статті 55 МК України. Відповідачем було оформлено митну декларацію №UA205140/2022/056552 від 09.08.2022, за якою товар випущено у вільний обіг.

Також позивач зазначає, що 29.08.2022 ТзОВ «Біопрім» для здійснення митного оформлення товару №1 VITAMIN C 99% Food Grade (Ascorbic Acid) та товару №2 Vitamin B6, Pyridoxine, що надійшли на митну територію України за зовнішньоекономічним контрактом від 02.07.2018 №02-07/18 та згідно Специфікації №67 від 17.08.2022, до відділу митного оформлення №1 митного поста «Луцьк» Волинської митниці було подано електронну митну декларацію №UA205140/2022/060829 та документи, передбачені нормами чинного Митного кодексу України. Декларантом було обрано основний метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) та визначено митну вартість обох товарів за ціною 3040685,44 грн. Дана митна вартість є ціною товарів, яка визначена згідно умов зовнішньоекономічного контракту та відповідно до поданих товаросупровідних документів. Згідно останніх митна вартість товару №1 VITAMIN C 99% Food Grade складає 68000,00 Євро, що становить на день подання митної декларації в еквіваленті 2 485 175,60 грн.

Однак, не зважаючи на усі подані документи на підтвердження митної вартості товару 31.08.2022 Волинською митницею було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2022/000137/2, де зазначено, що митна вартість товару, який ввозиться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом та містять розбіжності, а саме: згідно оформлених інвойсів ціни на оцінюваний товар №1 становили: №9605128 від 05.07.2022 - 3,8 Євро/кг, №9605359 від 26.07.2022 - 3,7 Євро/кг на умовах СРТ Луцьк, №9603617 від 27.01.2022 - 5,65 Євро/кг на умовах СРТ Київ, згідно поданого інвойсу №9605612 від 24.08.2022 ціна на оцінюваний товар становить 3,4 Євро/кг на умовах СРТ Луцьк. Тобто митна вартість щоразу знижується; прайс-лист товару б/н від 20.08.2022 виданий продавцем. Проте прайс-лист повинен бути виданий виробником товару відповідно до VII статті ГАТТ. Відповідно до п.3.1 контракту оплата здійснюється на протязі 30 днів від дати відвантаження товару, згідно інвойсу на протязі 60 днів від дати інвойсу. Висновок експерта Волинської ТПП №В-539 від 26.08.2022 підтверджує ціну оцінюваного товару за документами, наданими ТОВ «БІОПРІМ», при цьому експертом не проаналізовано цінову інформацію на оцінюваний товар на зовнішньому ринку. Дані, наведені у експертному висновку прийняті до уваги митницею виключно як джерело довідкової інформації і носять консультаційний характер, та не можуть бути використані для підтвердження вартості на вище вказаний товар. Декларантом не надано пояснень щодо падіння митної вартості на оцінюваний товар, що свідчить про наявність ризиків, заявлення до митного оформлення неправдивих відомостей стосовно заявленої митної вартості. У зв`язку з цим позивачу було відмовлено у митному оформленні митної декларації №UA205140/2022/060829 від 29.08.2022, про що було 31.08.2022 надано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2022/019811. Не погодившись з таким рішенням та з метою випуску товарів у вільний обіг позивач здійснив декларування товару у відповідності до пункту 7 статті 55 МК України. Відповідачем було оформлено митну декларацію №UA205140/2022/061267 від 31.08.2022 р, за якою товар випущено у вільний обіг.

В спростування вказаних доводів митного органу позивач зазначає, що у рішеннях про коригування митної вартості відсутні усі відомості про конкретні факти чи обставини, встановлені під час митного оформлення, оцінивши які в сукупності митниця прийняла рішення про неможливість застосування першого методу для визначення митної вартості імпортованого позивачем товару.

Посилання митниці на неподання декларантом додаткових документів, не впливає на правильність визначення декларантом митної вартості товарів за основним методом, оскільки всі необхідні документи для підтвердження митної вартості товару були подані ТзОВ «Біопрім» разом із деклараціями під час митного оформлення товарів, а також додатково на вимогу митного органу.

З наведених підстав позивач просить позов задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 05.12.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Представником Волинської митниці до суду надано відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача просить відмовити в задоволенні позову та вказує, що під час здійснення митного контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів декларантом разом з митними деклараціями №UA205140/2022/055794 від 05.08.2022 та №UA205140/2022/060829 від 29.08.2022 було встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності, також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, про що повідомлено декларанту та обґрунтовано у Рішеннях про коригування митної вартості товарів №UA205140/2022/000100/2 від 09.08.2022 та №UA205140/2022/000137/2 від 31.08.2022. Оскільки в документах, які надані позивачем до Волинської митниці разом з митною декларацією (МД) митними деклараціями №UA205140/2022/055794 від 05.08.2022 та №UA205140/2022/060829 від 29.08.2022 містились розбіжності та були відсутні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а також декларантом не подані витребувані митницею додаткові документи, які підтверджують мигну вартість товарів, то зазначені обставини, у відповідності до пункту 2 частини 6 статті 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI були підставою для прийняття митницею рішень про коригування митної вартості товарів та відмови митним органом у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю.

При цьому, представник відповідача вказує, що митну вартість ввезеного позивачем товару визначено за резервним методом згідно статті 64 МК України та у відповідності до наказу ДМСУ № 476 від 01.07.2021 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо посадових осіб митних органів з аналізу виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначенням митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України»: по МД №UA205140/2022/055794 на рівні - 40,05 дол. США/кг за МД від 19.04.2022 №UA209170/2022/25363; по МД №UA205140/2022/060829 на рівні - 3,89 дол. США/кг за МД від 02.08.2022 №UA205140/2022/55158.

З наведених підстав відповідач просить в задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

У відповіді на відзив представник позивача підтримав обгрунтування позову аналогічні тим, які викладені в позовній заяві, а також вказав, що відповідач не надав обґрунтованих, належних та достатніх доказів наявності неповних та/або недостовірних відомостей про митну вартість у поданих позивачем документах, так само не довів неправильність визначення митної вартості позивачем. Крім того, зазначив, що усі доводи Волинської митниці, викладені у відзиві на адміністративний позов, спростовуються наявними доказами у справі та нормами законодавства. Просив позов задовольнити в повному обсязі.

Інших заяв по суті справи, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України (далі КАС України) до суду не надходило.

Суд, перевіривши доводи позивача та відповідача у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази на предмет належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємозв`язку доказів у їхній сукупності, встановив такі обставини.

02.07.2018 між компанією NHU EUROPE GmbH, Німеччина (продавець) та ТзОВ «Біопрім» (покупець) укладено контракт №02-07/18, згідно пункту 1.1 розділу 1 якого, продавець продає, а покупець купує на умовах цього контракту Товар згідно Специфікацій.

В додатковій угоді №4 від 10.05.2022 до контракту №02-07/18 від 02.07.2018 передбачені умови оплати, а саме: 100% протягом 30 днів з дати відвантаження товару, якщо інше не передбачено в Специфікації. Датою відвантаження товару вважається дата виписки CMR накладної. Валюта платежу Євро, якщо інше не передбачено в Специфікації. Всі витрати пов`язані з оплатою за цим Контрактом, в тому числі комісії з переказу грошових коштів, несе покупець.

На виконання умов зовнішньоекономічного контракту №02-07/18 від 02.07.2018 з компанією NHU EUROPE GmbH, Німеччина, 05.08.2022 ТзОВ «Біопрім» для здійснення митного оформлення товару Essention Red 10% (Canthaxanthin 10% Feed Grade) у формі порошку (продукт, що використовується для годівлі тварин), що надійшов на митну територію України згідно Специфікації №66 від 19.07.2022, до відділу митного оформлення №1 митного поста «Луцьк» Волинської митниці було подано електронну митну декларацію №UA205140/2022/055794 та документи, передбачені нормами чинного Митного кодексу України: зовнішньоекономічний контракт № 02-07/18 від 02.07.2018; додаткову угода №4 від 10.05.2022 до контракту № 02-07/18 від 02.07.2018; Специфікацію №66 від 19.07.2022; інвойс №605358 від 26.07.2022; міжнародну товаротранспортну накладну СМR б/н від 22.07.2022; прайс-лист б/н від 03.08.2022; висновок Торгово-промислової палати України за результатами цінового моніторингу №1030/08.1-7.3. від 05.08.2022; експортну митну декларацію країни відправлення від 26.07.2022 MRN №22DE96M6; лист-підтвердження продажу №509016 від 19.07.2022.

За інформацією, що містилася в поданих до митного оформлення документах, та дотримуючись норм статей 51 та 58 Митного кодексу України декларантом було обрано основний метод визначення митної вартості - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) та визначено митну вартість товару згідно умов зовнішньоекономічного контракту та товаросупровідних документів на суму 34000,00 Євро, що становить на день подання митної декларації в еквіваленті 1 265 153,60 грн.

Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митницею в електронному повідомленні №2327845 з посиланням на розбіжності у поданих документах декларанту по МД №UA205140/2022/055794 запропоновано подати наступні документи: виписку з бухгалтерської документації ТОВ «БІОПРІМ» (документи бухгалтерського та податкового обліку, що стосуються руху ідентичних та/або подібних оцінюваному товару в середині країни); прайс-лист виробника товару для широкого кола осіб; банківський платіжний документ проведений по міжнародній системі SWIFT, що підтверджує оплату за оцінюваний товар за попередню поставку; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця; рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); за власним бажанням подати інші документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.

Декларантом 09.08.2022 було подано на даний запит лист №09082022 з наступними додатковими документи, що стосувалися попередній аналогічних поставок товару: видаткова накладна №2101від 01.07.2022; видаткова накладна№2424 від 29.07.2022; видаткова накладна №1993 від 20.06.2022; видаткова накладна №1169 від 30.03.2022; рахунок №388 від 28.03.2022; рахунок №566 від 17.06.2022; рахунок №600 від 30.06.2022; рахунок №659 від 29.07.2022; рахунок №684 від 09.08.2022; платіжне доручення в іноземній валюті по міжнародній системі SWIFT №208 від 09.08.2022, що стосується поставки товару, раніше оформленого за митною декларацією №UA100100/2022/032563 від 28.07.2022; інформаційний лист від постачальника б/н від 03.08.2022, яким підтверджується ціна товару - 34 Євро/кг.

Крім того, листом №09082022 від 09.08.2022 позивач повідомив митний орган, що відповідачу були надані усі необхідні документи в підтвердження митної вартості ввезеного на територію України товару. Подання витребуваних документів є неможливим, оскільки такі відсутні.

Однак, не зважаючи на усі подані документи на підтвердження митної вартості товару 09.08.2022 Волинською митницею було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2022/000100/2, де в графі 33 зазначено, що митна вартість товару, який ввозиться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом та містять розбіжності, а саме: згідно оформлених інвойсів №604418 від 13.04.2022 ціна на оцінюваний товар становила 37 Євро/кг, №605280 від 19.07.2022 ціна на оцінюваний товар становила - 34 Євро/кг на умовах FCA Bardowick (Німеччина). Згідно поданого інвойсу №605358 ціна на оцінюваний товар становить -34 Євро/кг на умовах СРТ Луцьк. Тобто митна вартість щоразу знижується; прайс-лист товару б/н від 03.08.2022 є лише пропозицією (oferta) на кожну окрему поставку. Проте прайс-лист виробника товару відповідно до VII статті ГАТТ повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу. Висновок експерта Волинської ТПП №1030/08.1-7.3 від 05.08.2022 підтверджує ціну оцінюваного товару за документами наданими ТзОВ «Біопрім», при цьому наведені джерела інформації не містять прямого посилання на цінову інформацію. Дані, наведені у експертному висновку прийняті до уваги митницею виключно як джерело довідкової інформації і носять консультаційний характер, та не можуть бути використані для підтвердження вартості на вище вказаний товар. Декларантом не надано пояснень щодо падіння митної вартості на оцінюваний товар, що свідчить про наявність ризиків, заявлення до митного оформлення неправдивих відомостей стосовно заявленої митної вартості. У зв`язку з цим позивачу було відмовлено у митному оформленні митної декларації №UA205140/2022/055794 від 05.08.2022, про що було 09.08.2022 надано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA205140/2022/019557.

Не погодившись з таким рішенням та з метою випуску товарів у вільний обіг позивач здійснив декларування товару у відповідності до пункту 7 статті 55 МК України.

Відповідачем було оформлено митну декларацію №UA205140/2022/056552 від 09.08.2022, за якою товар випущено у вільний обіг.

Також, на виконання умов зовнішньоекономічного контракту №02-07/18 від 02.07.2018 з компанією NHU EUROPE GmbH, Німеччина, 29.08.2022 ТзОВ «Біопрім» для здійснення митного оформлення товару №1 VITAMIN C 99% Food Grade (Ascorbic Acid) та товару №2 Vitamin B6, Pyridoxine, що надійшли на митну територію України за зовнішньоекономічним контрактом від 02.07.2018 №02-07/18 та згідно Специфікації №67 від 17.08.2022, до відділу митного оформлення №1 митного поста «Луцьк» Волинської митниці було подано електронну митну декларацію №UA205140/2022/060829 та документи, передбачені нормами чинного Митного кодексу України, а саме: зовнішньоекономічний контракт № 02-07/18 від 02.07.2018; додаткова угода №4 від 10.05.2022 до Контракту № 02-07/18 від 02.07.2018; специфікація № 67 від 17.08.2022; інвойс №605612 від 24.08.2022; міжнародна товаротранспортна накладна СМR б/н від 18.08.2022; прайс-лист б/н від 20.08.2022; висновок експерта Волинської Торгово-промислової палати №В-539 від 26.08.2022; експортна митна декларація країни відправлення від 24.08.2022 MRN №22DE53E1.

Декларантом було обрано основний метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) та визначено митну вартість обох товарів за ціною 3040685,44 грн. Дана митна вартість є ціною товарів, яка визначена згідно умов зовнішньоекономічного контракту та відповідно до поданих товаросупровідних документів. Згідно останніх митна вартість товару №1 VITAMIN C 99% Food Grade складає 68000,00 Євро, що становить на день подання митної декларації в еквіваленті 2 485 175,60 грн.

Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митницею в електронному повідомленні №2341218 з посиланням на розбіжності у поданих документах декларанту по МД №UA205140/2022/060829 запропоновано подати наступні документи: виписку з бухгалтерської документації ТзОВ «БІОПРІМ» (документи бухгалтерського та податкового обліку, що стосуються руху ідентичних та/або подібних оцінюваному товару в середині країни); прайс-лист виробника товару для широкого кола осіб; банківський платіжний документ проведений по міжнародній системі SWIFT, що підтверджує оплату за оцінюваний товар за попередню поставку; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця; рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); за власним бажанням подати інші документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.

Декларантом 30.08.2022 було подано на даний запит лист №30082022 з наступними додатковими документи, що стосувалися попередній аналогічних поставок товару: видаткова накладна №2447 від 01.08.2022; видаткова накладна №2359 від 25.07.2022; видаткова накладна №2372 від 09.08.2022; видаткова накладна №2484 від 09.08.2022; видаткова накладна №1767 від 01.06.2022; видаткова накладна №1210 від 05.04.2022; рахунок №398 від 04.04.2022; рахунок №518 від 30.05.2022; рахунок №649 від 25.07.2022; рахунок №658 від 28.07.2022; рахунок №656 від 28.07.2022; рахунок №652 від 25.07.2022; платіжні доручення в іноземній валюті по міжнародній системі SWIFT, що стосуються аналогічних товарів, раніше оформлених в режимі імпорту: №209 від 10.08.2022, №198 від 13.07.2022, №166 від 28.03.2022, №165 від 24.03.2022, №155 від 21.02.2022.

Крім того, листом №30082022 від 30.082022 позивач повідомив митний орган, що відповідачу були надані усі необхідні документи в підтвердження митної вартості ввезеного на територію України товару. Подання витребуваних документів є неможливим, оскільки такі відсутні.

Однак, не зважаючи на усі подані документи на підтвердження митної вартості товару 31.08.2022 Волинською митницею було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2022/000137/2, де зазначено, що митна вартість товару, який ввозиться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом та містять розбіжності, а саме: згідно оформлених інвойсів ціни на оцінюваний товар №1 становили: №9605128 від 05.07.2022 - 3,8 Євро/кг, №9605359 від 26.07.2022 - 3,7 Євро/кг на умовах СРТ Луцьк, №9603617 від 27.01.2022 - 5,65 Євро/кг на умовах СРТ Київ, згідно поданого інвойсу №9605612 від 24.08.2022 ціна на оцінюваний товар становить 3,4 Євро/кг на умовах СРТ Луцьк. Тобто митна вартість щоразу знижується; прайс-лист товару б/н від 20.08.2022 виданий продавцем. Проте прайс-лист повинен бути виданий виробником товару відповідно до VII статті ГАТТ. Відповідно до п.3.1 контракту оплата здійснюється на протязі 30 днів від дати відвантаження товару, згідно інвойсу на протязі 60 днів від дати інвойсу. Висновок експерта Волинської ТПП №В-539 від 26.08.2022 підтверджує ціну оцінюваного товару за документами, наданими ТОВ «БІОПРІМ», при цьому експертом не проаналізовано цінову інформацію на оцінюваний товар на зовнішньому ринку. Дані, наведені у експертному висновку прийняті до уваги митницею виключно як джерело довідкової інформації і носять консультаційний характер, та не можуть бути використані для підтвердження вартості на вище вказаний товар. Декларантом не надано пояснень щодо падіння митної вартості на оцінюваний товар, що свідчить про наявність ризиків, заявлення до митного оформлення неправдивих відомостей стосовно заявленої митної вартості.

У зв`язку з цим позивачу було відмовлено у митному оформленні митної декларації №UA205140/2022/060829 від 29.08.2022, про що було 31.08.2022 надано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2022/019811.

Не погодившись з таким рішенням та з метою випуску товарів у вільний обіг позивач здійснив декларування товару у відповідності до пункту 7 статті 55 МК України. Відповідачем було оформлено митну декларацію №UA205140/2022/061267 від 31.08.2022, за якою товар випущено у вільний обіг.

Не погоджуючись із прийнятими Волинською митницею рішенням про коригування митної вартості товарів та картками відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, ТзОВ «Біопрім» звернулося із даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується таким.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 1 Митного кодексу України (далі - Митний кодекс) законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Відповідно до статті 49 Митного кодексу митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 50 Митного кодексу відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів.

Відповідно до частини першої статті 51 Митного кодексу, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Частинами першою та другою статті 52 Митного кодексу визначено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант зобов`язаний: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Відповідно до частин першої - третьої статті 53 Митного кодексу у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до статті 54 Митного кодексу контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний:

1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана;

3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування;

4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються:

у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю;

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;

4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;

5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості;

6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Згідно з статтею 57 Митного кодексу, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

Кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Статтею 55 Митного кодексу встановлено порядок коригування митної вартості товарів.

Відповідно до частини другої цієї статті письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Правилами заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затвердженими наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 (далі Правила №598), встановлено, що графа 33 рішення про коригування митної вартості товарів «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості» має містити окрім зазначення номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, також пояснення щодо зроблених коригувань, зважаючи на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови та докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові 23.10.2020 у справі №820/3231/16, яка врахована судом при ухваленні даного рішення, обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачу. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України (стаття 53) заборонено.

Наведені вище положення митного законодавства зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

За змістом статті 53 Митного кодексу банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, повинні надаватися у випадку, якщо товар оплачено. Зміст норми статті 53 Митного кодексу вказує на те, що митне оформлення товару повинно здійснюватися як у випадку, коли оплата за договором здійснена вчасно, так і у випадку, коли оплата за товар здійснена з порушенням встановлених строків або не сплачена взагалі. При цьому, несвоєчасність оплати партії товару не вказує на розбіжність даних, які містяться у наданих для митного оформлення документах, а лише вказує на порушення умов господарського договору.

В даному випадку розбіжності, на які вказав відповідач, не впливають на числові значення складових митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, з врахуванням того, що позивачем використані відомості, які повністю підтверджені документально.

Зокрема, на підтвердження заявленої митної вартості товару за електронною митною декларацією №UA205140/2022/055794 позивачем були надані зовнішньоекономічний контракт № 02-07/18 від 02.07.2018; додаткову угода №4 від 10.05.2022 до контракту № 02-07/18 від 02.07.2018; Специфікацію №66 від 19.07.2022; інвойс №605358 від 26.07.2022; міжнародну товаротранспортну накладну СМR б/н від 22.07.2022; прайс-лист б/н від 03.08.2022; висновок Торгово-промислової палати України за результатами цінового моніторингу №1030/08.1-7.3. від 05.08.2022; експортну митну декларацію країни відправлення від 26.07.2022 MRN №22DE96M6; лист-підтвердження продажу №509016 від 19.07.2022.

На підтвердження заявленої митної вартості товару за електронною митною декларацією №UA205140/2022/060829 позивачем були надані: зовнішньоекономічний контракт №02-07/18 від 02.07.2018; додаткова угода №4 від 10.05.2022 до Контракту № 02-07/18 від 02.07.2018; специфікація №67 від 17.08.2022; інвойс №605612 від 24.08.2022; міжнародна товаротранспортна накладна СМR б/н від 18.08.2022; прайс-лист б/н від 20.08.2022; висновок експерта Волинської Торгово-промислової палати №В-539 від 26.08.2022; експортна митна декларація країни відправлення від 24.08.2022 MRN №22DE53E1

Відтак, встановлені судом фактичні обставини дають підстави стверджувати, що позивачем разом з митною декларацією подано повний пакет документів, визначений частиною 2 статті 53 Митного кодексу, які підтверджують митну вартість товару.

Натомість відповідач не довів, що подані у відповідності до частини 2 статті 53 Митного кодексу України декларантом документи, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості товарів, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за придбаний товар, а також те, що документи для підтвердження числових значень складових митної вартості надано не в повному обсязі та містять розбіжності та мають невідповідності, що не дає можливості впевнитись в достовірності заявленої митної вартості, зокрема здійснити перевірку числових значень складових митної вартості товарів.

З огляду на те, що декларантом надано передбачені частиною 2 статті 53 Митного кодексу документи, суд приходить до висновку, що у відповідача було достатньо підстав для підтвердження числових значень усіх складових митної вартості імпортованого товару та відомості щодо ціни товару.

Як зауважив Верховний Суд у постанові від 21.05.2021 у справі № 820/307/17, митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, якщо надані декларантом документи містять розбіжності. Наявні ознаки підробки або ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, або ж у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.

Відповідно до частини 5 статті 53 Митного кодексу відповідачу заборонено вимагати від декларанта інші документи відмінні від тих, що передбачені статтею 53 Митного кодексу. Окрім цього, фактично поставка товару здійснюється в обсягах відповідно до цін і асортименту, вказаних у рахунках-фактурах, а не у замовленнях.

Встановлені судом фактичні обставини свідчать про відсутність у відповідача фактичних підстав для коригування заявленої декларантом митної вартості товарів, а саме коригування митної вартості є необґрунтованим.

Дослідивши документи, які подавались позивачем під час митного оформлення товару, суд вважає, що такі містять чітку і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, які у сукупності підтверджують числові значення митної вартості (її складових) та не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

Зокрема, суд не бере до уваги твердження відповідача у спірних рішеннях про те, що «Згідно оформлених інвойсів №9604418 від 13.04.2022 ціна на оцінюваний товар становила 37 Євро/кг, №605280 від 19.07.2022 ціна на оцінюваний товар становила 34 Євро/кг на умовах FCA Bardowick (Німеччина). Згідно поданого інвойсу №9605358 ціна на оцінюваний товар становить 34 Євро/кг на умовах СРТ Луцьк. Тобто митна вартість щоразу знижується» (рішення про коригування митної вартості товару №UA205140/2022/019557 від 09.08.2022) та «згідно оформлених інвойсів ціни на оцінюваний товар №1 становили: №9605128 від 05.07.2022 - 3,8 Євро/кг, №9605359 від 26.07.2022 - 3,7 Євро/кг на умовах СРТ Луцьк, №9603617 від 27.01.2022 - 5,65 Євро/кг на умовах СРТ Київ, згідно поданого інвойсу №9605612 від 24.08.2022 ціна на оцінюваний товар становить 3,4 Євро/кг на умовах СРТ Луцьк. Тобто митна вартість щоразу знижується» (рішення про коригування митної вартості товару №UA205140/2022/019811 від 31.08.2022), оскільки згідно з позицією Верховного Суду у постанові від 21.12.2018 по справі №815/228/17, наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості, жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку. У даному випадку продавець-нерезидент встановив ціну товару, яка вказана в усіх поданих до митного оформлення документах та яка була фактично сплачена Позивачем.

Відповідач не вказав на будь-які порушення розрахунку митної вартості декларантом відповідно до частини другої статті 58 МК України, не зазначив про конкретні розбіжності в поданих до митного оформлення документах, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки цих документів або відсутність у них всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари відповідно до частини третьої 53 МК України, не вказав жодних обґрунтованих підстав вважати, що існує взаємозв`язок між продавцем і покупцем, який вплинув на заявлену декларантом митну вартість відповідно до частини четвертої статті 53 МК України.

Крім того, суд звертає увагу, що інвойс №604418 від 13.04.2022 був оформлений продавцем на товар Sodium Ascorbate Food Grade (Аскорбат натрію) за ціною 6,35 Євро, який не являється товаром Essention Red 10% (Canthaxanthin 10% Feed Grade). Згідно інвойсу №605280 від 19.07.2022 Позивач придбав товар Essention Red 10% (Canthaxanthin 10% Feed Grade) за ідентичну ціну, яка вказана в інвойсі №605358 від 26.07.2022, що не відповідає твердженню митного органу про зниження ціни на товар, оскільки в двох випадках вона становить 34 Євро/кг.

Також суд вважає безпідставними твердження відповідача у спірних рішеннях про те, що «Прайс-лист товару б/н від 03.08.2022 та від 20.08.2022 є лише пропозицією (oferta) на кожну окрему поставку. Проте прайс-лист виробника товару відповідно до VII статті ГАТТ повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу.» з огляду на те, що стаття VII ГАТТ (Генеральної угоди про тарифи й торгівлю) жодним словом не згадує прайс-лист та не встановлює будь-яких вимог до нього, як і будь-який інший нормативний документ. Прайс-лист є інформаційним документом та складається виробником у довільній формі та на власний розсуд та може адресуватися будь-кому за бажанням виробника, вимоги до форми та змісту прайс-листів не встановлені чинним законодавством.

Аналогічна позиція висловлена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 02.06 2016 у справі №К/800/49786/15, постанові Верховного Суду від 13.08. 2020 у справі №815/3451/16.

Крім того, прайс - листи продукції складаються виробником (продавцем) товару у процесі здійснення його господарської діяльності та не є технічними, товаросупровідними документами або документами, що засвідчують якість товару. Обов`язкової вимоги щодо отримання від суб`єкта зовнішньоекономічної діяльності - виробника товару вказаної вище документації чинним законодавством, що регулює порядок виконання зовнішньоекономічних операцій, не передбачено. Відомості, наведені в прайс - листах фірми-виробника товару, не мають імперативного характеру, та можуть прийматися митними органами лише до уваги як додаткове джерело інформації для прийняття рішення щодо правильності визначення митної вартості.

Як стверджує позивач, у даному випадку прайс-листи продавця подані лише у якості додаткового документу для підтвердження визначеної ним митної вартості товару.

Отже, прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.

Такий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 02.06.2022 у справі №460/2674/20.

Щодо тверджень Волинської митниці в оскаржуваних рішеннях про те, що «Висновок експерта Волинської ТПП №91030/08.1-7.3 від 05.08.2022 та №В-539 від 26.08.2022 підтверджує ціну оцінюваного товару за документами, наданими ТОВ «БІОПРІМ», при цьому наведені джерела інформації не містять прямого посилання на цінову інформацію.» суд зауважує, що вказані висновки підготовлені Торгово-промисловою палатою України, а не Волинською ТПП. ТПП України здійснено ціновий моніторинг інформації на підставі яких і встановлено, що ціна товару Essention Red 10%, що постачається згідно Специфікації №66 від 19.07.2022 та інших товаросупровідних документів, відповідає відпускній ціні експортера NHU EUROPE GmbH, Німеччина. Аналогічно це стосується товару згідно Специфікації №67 від 17.08.2022 - VITAMIN C 99% Food Grade (Ascorbic Acid).

При цьому, право торгово-промислових палат на проведення експертизи і контролю якості, кількості, комплектності товарів (у тому числі імпортних) та визначення їх вартості прямо передбачено статті 11 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» №671/97-ВР від 02.12.1997, а експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на всій території України, що визначено частиною другою статті 11 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні».

Суд також зазначає, що відповідачем в рішенні про коригування митної вартості не обґрунтовано, яким чином вказані розбіжності і неточності впливають на митну вартість товару чи її складових.

Суд звертає увагу, що відповідачем не надано доказів на спростування визначеної позивачем вартості товару, а саме по собі зазначення митним органом у спірному рішенні про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, без наведення детальних пояснень щодо зроблених коригувань, порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості тощо, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу її визначення.

З огляду на наведене, суд вважає, що у відповідача були відсутні фактичні підстави для коригування заявленої декларантом митної вартості.

Не наведення митницею в рішенні про коригування митної вартості товарів належних та допустимих доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.

При цьому, сам лише факт неподання декларантом додаткових документів без належного обґрунтування митницею, що вони можуть усунути сумніви спірних відомостей, не є підставою для відмови в митному оформленні товару.

Виходячи з наведеного у сукупності, суд дійшов висновку про те, що надані позивачем документи підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод їх визначення, тому у контролюючого органу були відсутні підстави для визначення митної вартості ввезеного товару не за ціною договору, а за резервним методом, відповідно до статті 64 МК України.

В той же час, посилання відповідача на неподання декларантом додаткових документів, як на доказ правомірності оскаржуваних рішень, оцінюються судом критично, адже в даному випадку їх відсутність не впливає на правильність визначення декларантом митної вартості товарів за основним методом, що підтверджується наданими до митного оформлення документами.

Суд наголошує, що однієї лише вказівки на наявність розбіжностей та недоліків у поданих документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, недостатньо для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості.

Верховний Суд у постанові від 29.09.2020 по справі №520/7041/19 звернув увагу на те, що рішення про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 Митного кодексу, якщо містить не лише дату та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, а й порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервним методом.

Враховуючи викладене, суд вважає необґрунтованим висновок митного органу про те, що у поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності та не міститься всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, суд дійшов висновку, що митним органом не доведено наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів, натомість позивач підтвердив заявлену митну вартість товарів необхідними документами. Зазначене, в свою чергу, свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого позивачем товару та протиправність прийнятого відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів.

Відповідно до вимог частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач вказаного обов`язку не виконав, у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази правомірності прийняття Волинською митницею рішень про коригування митної вартості товарів №UA205140/2022/000100/2 від 09.08.2022 та №UA205140/2022/000137/2 від 31.08.2022.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Також суд зауважує, що відповідачем в оскаржуваних рішеннях не вказано, яким саме чином виявлені розбіжності перешкоджають оформленню товару за обраним декларантом методом, оскільки надані до митного оформлення документи повинні досліджуватись у їх сукупності, а тому наявність певних недоліків в одному документі не може бути підставою для коригування заявленої митної вартості товару.

Щодо посилань відповідача у рішеннях про коригування митної вартості товару №UA205140/2022/000100/2 від 09.08.2022 на ту обставину, що «митна вартість товару визначено резервним методом згідно зі статтею 64 Митного кодексу України на рівні 40,05 Дол.США/кг за МД №UA209170/2022/25363 від 19.04.2022» та на підставі цінової інформації ЄАІС Держмитслужби, з врахуванням положень статті 64 МК України, суд вказує, що визначення митної вартості ввезеного позивачем товару за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі цінової інформації ЄАІС на рівні 40,05 дол. США/кг не підтверджено ніякими розрахунками такого вартісного показника та не надано письмових доказів на підтвердження митної вартості товарів, схожих із імпортованим суду не надано.

Аналогічно, щодо посилань відповідача у рішеннях про коригування митної вартості товару №UA205140/2022/000137/2 від 31.08.2022 на ту обставину, що «митна вартість товару визначено резервним методом згідно зі статтею 64 Митного кодексу України на рівні 3,89 Дол.США/кг за МД №UA205140/2022/060829 від 02.08.2022» та на підставі цінової інформації ЄАІС Держмитслужби, з врахуванням положень статті 64 МК України, суд вказує, що визначення митної вартості ввезеного позивачем товару за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі цінової інформації ЄАІС на рівні 3,89 дол. США/кг не підтверджено ніякими розрахунками такого вартісного показника та не надано письмових доказів на підтвердження митної вартості товарів, схожих із імпортованим суду не надано.

При прийнятті спірних рішень відповідач використав інформацію ЄАІС Держмитслужби та навів номер і дату митної декларації, митну вартість з яких взято за основу. Однак суд зазначає, що сам факт здійснення митного оформлення подібних товарів за митною вартістю, що є більша заявленої декларантом, не може бути безумовною підставою для коригування відповідачем митної вартості товару. На думку суду, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішеннях про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом. При цьому суд враховує, що вартість аналогічних чи подібних товарів може істотно відрізнятись з огляду на технічний стан, умови поставки (оптова/роздрібна ціна) тощо.

На підставі досліджених письмових доказів суд вважає, що використані декларантом відомості підтверджені документально та визначені кількісно; їх достовірність не спростована відомостями від компетентних органів інших країн щодо не підтвердження обставин відчуження позивачу продавцем товару, або що видані позивачу документи є фіктивними, недійсними.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Даючи оцінку спірним рішенням, суд приходить до висновку, що оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2022/000100/2 від 09.08.2022 та №UA205140/2022/000137/2 від 31.08.2022 прийняті відповідачем без дотримання вимог, встановлених частиною 3 статті 2 КАС України, а саме необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення; нерозсудливо; непропорційно, зокрема без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані ці рішення, тому є протиправними.

В даному випадку митним органом ні в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості, ні в ході судового розгляду даної справи не надано жодних пояснень з приводу застосування резервного (шостого) методу, а не як то передбачено порядком застосування кожного з методів, що передує методу, обраному митним органом та, як наслідок не можливістю здійснення розрахунку ціни товару за іншими другорядними методами.

Окрім того, у рішеннях про коригування заявленої митної вартості, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Суд констатує, що в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів №UA205140/2022/000100/2 від 09.08.2022 та №UA205140/2022/000137/2 від 31.08.2022 лише зазначено, що митна вартість товару за резервним методом визначена на підставі цінової інформації, наявної в митного органу, однак не зазначено жодного конкретного документу, яким керувався митний орган при взятті за основу даних про ціну товару, жодних пояснення щодо зроблених коригувань, тотожності товару, який оформлявся також не наведено.

Також суд зауважує, що відповідачем як суб`єктом владних повноважень не доведено суду, що надані позивачем документи містять істотні розбіжності, в них наявні ознаки підробки, або вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за імпортований товар. Натомість наявність інформації про те, що ідентичні або подібні товари оформлено у митному відношенні іншими особами за вищою митною вартістю не може бути єдиною та достатньою підставою для витребування додаткових документів та відмови у прийнятті заявленої позивачем митної вартості товару за ціною контракту.

Аналогічна правова позиція, викладена в постанові Верховного Суду від 28.08.2021 у справі №815/4256/16.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. У адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення орган доходів і зборів повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення; відповідно рішення органу доходів і зборів не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

На переконання суду, позивачем доведено задекларовану за основним методом митну вартість ввезеного на митну територію України товару, натомість відповідачем не виконано обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для визначення за резервним методом митної вартості у, а також не наведено обґрунтованих доводів невизнання митної вартості, визначеної декларантом та підтверджених документами, наданими митниці, тобто при винесенні рішення, суб`єкт владних повноважень, Волинська митниця діяла не в спосіб визначений законом та не надала суду достатніх доказів правомірності свого рішення, відтак, такі рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

З огляду на встановлені судом обставини справи та положення чинного законодавства, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправними та скасування рішень Волинської митниці про коригування митної вартості товарів №UA205140/2022/000100/2 від 09.08.2022 та №UA205140/2022/000137/2 від 31.08.2022 та карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2022/019557 від 09.08.2022 та №UA205140/2022/019811 від 31.08.2022.

Відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

За змістом частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача необхідно стягнути судовий збір в сумі в сумі 7 443,00 грн, який сплачений платіжним дорученням від 15.11.2022 №3143та зарахований до спеціального фонду Державного бюджету.

При вирішенні клопотання позивача про стягнення на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрат на правничу допомогу в розмір 26 000,00 грн, суд зазначає, що воно підлягає до часткового задоволення, враховуючи наступне.

Відповідно до частин першої, другої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно із частинами третьою - п`ятою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Як передбачено частинами шостою, сьомою статті 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Як вбачається із доданих письмових доказів (ордеру серії АІ №1307057, договору про надання правової допомоги №07/07/2020 від 07.07.2020, додаткової угоди №1 до договору про надання правової допомоги від 07.07.2020, акту наданих послуг від 19.01.2023, платіжних доручень №3208 від 06.12.2022, №3291 від 16.01.2023, рахунку-фактури від 01.12.2022 №01/12/2022 позивач сплатив на рахунок адвоката Бондаренко Г.П. 26 000,00 грн за надану правову допомогу, яка складається з: правового аналізу документів клієнта 2 000,00 грн, підготовка та подання адміністративного позову 18 000,00 грн, підготовка та подання до суду заяви на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху 1 000,00 грн, підготовка та подання до суду відповіді на відзив 4 000,00 грн, підготовка та подання до суду клопотання про долучення доказів 1 000,00 грн.

На думку суду, виходячи із критеріїв, визначених частинами третьою, п`ятою статті 134, частиною дев`ятою статті 139 КАС України, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрати на правову допомогу в сумі 5 000,00 грн за підготовку і подання позовної заяви.

При вирішенні питання щодо розподілу витрат, пов`язаних з правовою допомогою адвоката, суд виходить з того, що дана справа є справою незначної складності, при цьому, правовий аналіз, підготовка відповіді на відзив та заяв на усунення недоліків та долучення доказів включається до витрат пов`язаних з підготовкою позовної заяви, а розгляд справи проводився в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін по справі.

Керуючись статтями 2, 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 257, 260, 262, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Митного кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів №UA205140/2022/000100/2 від 09.08.2022, №UA205140/2022/000137/2 від 31.08.2022 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2022/019557 від 09.08.2022, №UA205140/2022/019811 від 31.08.2022.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці (44350, Волинська область, Ковельський район, село Римачі, вулиця Призалізнична, будинок 13, ідентифікаційний код відокремленого підрозділу юридичної особи 43958385) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Біопрім» (04050, місто Київ, вулиця Глибочицька, 13, секція 1, офіс 1, ідентифікаційний код юридичної особи 40521376) судові витрати в сумі 12 443 (дванадцять тисяч чотириста сорок три) гривні 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.А. Лозовський