Справа № 320/1367/23
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2023-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 січня 2023 року Київ № 320/1367/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву адвоката Щиглова Євгенія Олександровича в інтересах ОСОБА_1 до Пристоличної сільської ради Бориспільського району Київської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

адвокат Щиглов Є.О. в інтересах ОСОБА_1 звернуся до суду з позовом до Пристоличної сільради Бориспільського району Київської області про визнання протиправним та скасування рішення №1067-7-VIII від 07.09.2021 про відмову у наданні ОСОБА_1 дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) площею 0,25 га в с. Щасливе Пристоличної сільської ради Бориспільського району Київської області та зобов`язання відповідача надати ОСОБА_1 вищевказаний дозвіл на розробку проекту землеустрою.

Суддя, дослідивши позовну заяву в межах ч.1 ст.171 КАСУ, на предмет дотримання ст.ст.160, 161 КАСУ, приходить до висновку про необхідність залишення її без руху з наданням заявникові десятиденного строку для усунення недоліків шляхом подання позову у новій редакції із зазначенням у ньому:

реєстраційного номеру облікової картки платника податків та/або ІПН представника позивачки; належним чином засвідченої копії паспорта громадянина України ОСОБА_1 ; надання суду копії всіх документів, приєднаних до клопотання про надання дозволу на розробку проекту землеустрою; представлення суду доказів невикористання права на одержання безоплатно у власність земельної ділянки раніше; надання копії Генерального плану с. Щасливе Бориспільського району Київської області та Плану зонування території с. Щасливе Бориспільського району Київської області; зазначення у позові щодо відповідності місця розташування об`єкта землекористування вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць; обґрунтування порушення прав та інтересів позивачки діями Пристоличної сільради Бориспільського району Київської області із розкриттям змісту порушених прав; оригіналу платіжного доручення №0.0..1 від 03.10.2022 про сплату судового збору; зазначення місця знаходження оригіналів документів, копії яких додано до позовної заяви; подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин такого пропуску; подання копії договорів про надання правової допомоги №4384/10 від 12.12.2010 та №19/05/22 від 19.05.2022; усіх документів (в т.ч. примірнику позовної заяви та доданих до нього документів для відповідача) в належним чином засвідчених копіях, згідно з п.5.26 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2020).

Вирішуючи питання про залишення позовної заяви без руху, суд зважає на таке:

частиною 1 ст. 161 КАСУ визначено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Поміж іншого, відповідно до ч. 4, 5 ст. 94 КАСУ копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

При цьому, порядок засвідчення копії документів визначений пунктом 5.26 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлення документів» (ДСТУ 4163-2020, затвердженого наказом Державного підприємства «Український науководослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» (ДП «УкрНДНЦ») від 01.07.2020 № 144 з 2021-09-01). За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Разом з тим, заявником недотримані вимоги ст. 94, 161 КАС України, оскільки як вбачається з додатків до позову, в якості «доказів» заявником додано ксерокопії документів, які не містять належних відміток про засвідчення копій, передбачених п. 5.26 ДСТУ 4163-2020, а саме: найменування посади, власного імені та прізвища особи, яка засвідчує копію, дати засвідчення копії.

При цьому, суд звертає увагу, що у відповідності до ч. 3 ст. 161 КАСУ до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Зазначений правовий висновок викладений в ухвалах Верховного Суду від 05.12.2019 по справі №915/945/19, від 21.12.2018 по справі №904/2376/18 та від 15.07.2021 по справі №758/4552/17.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачем не надано належних доказів сплати судового збору

Також, відповідно до положень ч.1 ст. 122 КАСУ позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС певних процесуальних дій.

Інститут строків адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Як вбачається з матеріалів позову, оскаржуване рішення прийняте відповідачем 07.09.2021 року, тоді як з даним позовом представник позивачки звернувся до суду лише 28.12.2022, у зв`язку з чим суд констатує, що позовна заява адвоката Щиглова Є.О. в інтересах ОСОБА_1 подана із суттєвим порушенням строку звернення до суду.

В резолютивній частині позовної заяви представник позивачки просить про поновлення пропущеного строку з огляду на те, що несвоєчасне звернення до суду з даною позовною заявою зумовлене пандемію COVID-19, яка мала місце починаючи з 12.03.2020, та у подальшому - дією воєнного стану по всій території України з 24.02.2022.

Перевіривши доводи клопотання та подані документи, суд дійшов до висновку про необхідність відмови у його задоволенні з огляду на таке.

Адвокат Щиглов Є.О. вказує, що про оскаржуване рішення позивачці стало відомо лише 02.06.2022, однак, як вбачається із листа-відповіді №02-14-101С від 26.05.2022 Пристоличної сільської ради Бориспільського району Київської області, остання надала інформацію на адвокатський запит №20/05/22 від 20.05.2022, в якому адвокат Щиглов Є.О. витребовував рішення №1067-7-VIII від 07.09.2021 про відмову у наданні ОСОБА_1 дозволу на розробку проекту землеустрою, тобто, принаймні на час подання вказаного адвокатського запиту позивачка і її представник вже знали про існування оскаржуваного рішення.

Також, суд вважає необгрунтованими посилання представника позивачки як на підставу пропуску вказаного строку запровадження в Україні воєнного стану внаслідок військової агресії Російської Федерації, оскільки позивач, не дивлячись на воєнний стан Україні, реалізував своє право на звернення до суду шляхом подачі позову до Київського окружного адміністративного суду, і воєнний стан не став при цьому на заваді.

Крім того, відповідно до Закону України "Про критичну інфраструктуру", "Про правовий режим воєнного стану", "Про оборону", суди як об`єкти критичної інфраструктури не припиняли та не припиняють функціонувати під час воєнного стану.

Поміж іншого, суд також акцентує увагу, що 26 травня 2021, набув чинності Закон № 1416-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи". З цього часу будь-яка особа мала можливість звернутися до суду в електронній формі. Електронний суд дозволяє подавати учасникам судового процесу до суду будь-які документи в електронному вигляді, а також надсилати таким учасникам процесуальних документів в електронному вигляді, паралельно з документами у паперовому вигляді відповідно до процесуального законодавства.

До Електронного суду користувачі можуть надіслати в електронному вигляді і матеріали, передбачені процесуальним законодавством.

Таким чином, для суду не є переконливим довод про воєнний стан як перешкоду своєчасного звернення до суду.

Так само суд не відносить до поважних причин пропуску строку звернення запровадження існування карантинних обмежень.

Зокрема, суд за заявою учасників справи поновлює процесуальні строки, встановлені нормами КАС України, відповідно до п. 3 Розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України, в редакції Закону України від 18.06.2020 № 731-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, встановленим Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Тобто, встановлення в Україні карантинних обмежень не є безумовною підставою для поновлення процесуальних строків і вимагає від особи, яка подає позов, апеляційну чи касаційну скаргу обґрунтувати, які конкретні обмеження, впроваджені у зв`язку з карантином зумовили несвоєчасне подання позовної заяви (скарги).

За наведеного, суд відхиляє посилання представника позивачки на карантин спричинений коронавірусною хворобою (COVID-19), оскільки самого лише посилання на існування карантину та запроваджених у зв`язку з цим обмежень, без аргументованих доводів та обґрунтованих доказів, не може вважатись, з огляду на зміни до законодавства, поважною причиною пропуску строку.

При цьому суд також відзначає, що позивачкою та її представником на підтвердження своїх доводів не надано належних доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Таким чином, враховуючи вищевказане, суд не вбачає обґрунтованих підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними, а отже ОСОБА_1 в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно подати заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших причин такого пропуску.

Частиною 1 ст. 169 КАСУ передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. При цьому, залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного КАСУ.

З огляду на те, що матеріали позовної заяви оформлені не належним чином, чого вимагає Кодекс адміністративного судочинства України, суддя визнав за необхідне залишити позовну заяву без руху.

Керуючись ст.ст. 123, 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

у задоволенні клопотання адвоката Щиглова Євгенія Олександровича в інтересах ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду, - відмовити.

позовну заяву адвоката Щиглова Євгенія Олександровича в інтересах ОСОБА_1 до Пристоличної сільської ради Бориспільського району Київської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Брагіна О.Є.