Справа № 160/13386/22
Суддя: Жукова Євгенія Олексіївна
Дата ухвалення: 2023-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

26 січня 2023 року Справа №160/13386/22

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Жукової Є.О.

розглянувши у порядку письмового провадження в місті Дніпрі заяву ОСОБА_1 про відстрочення і розстрочення виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.10.2022 р. у справі №160/13386/22, -

ВСТАНОВИВ:

31 серпня 2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул.Сімферопольська, 17-а, м.Дніпро, 49005) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), в якій позивач просить суд стягнути податковий борг з платника податків фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до бюджету у сумі 1 008 301,28 грн.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.09.2022 р. у справі №160/13386/21 відкрито провадження, ухвалено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.10.2022 р. у справі №160/13386/22 позовну заяву Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул.Сімферопольська, 17-а, м.Дніпро, 49005) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про стягнення податкового боргу з платника податків фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до бюджету у сумі 1 008 301,28 грн., задоволено.

Стягнуто податковий борг з платника податків фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до бюджету у сумі 1 008 301,28 грн.

Вирішено розподіл судових витрат не здійснювати.

13.01.2022 р. ОСОБА_1 подано заяву про відстрочення і розстрочення виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.10.2022 р. у справі №160/13386/22, в обґрунтування якої зазначено, що відповідно до довідки серії 12 AAB, № 571216 від 18.05.2022 року до акту огляду медико-соціальною експертною комісією ОСОБА_1 з 16.05.2022 року встановлена друга група інвалідності строком до 01.06.2023 року за загальним захворюванням внаслідок перенесеної операції на серці (коронарне шунтування). Відповідно до цієї довідки, відповідач є непридатним до регулярної професійної діяльності. Також рекомендовані заходи щодо відновлення працездатності, а саме, лікування у кардіолога, ендокринолога, консультації кардіохірурга.

01.06.2022 року ОСОБА_1 отримав пенсійне посвідчення, вид пенсії - по інвалідності.

Інвалідність ОСОБА_1 отримав внаслідок перенесеної операції на серці (коронарне шунтування), яка була проведена у клініці «Лив Госпітал Улус Стамбул» в червні 2021 року, на підтвердження чого надано Виписний епікриз від 08.06.2021 року.

Крім того, ОСОБА_1 вимушений не рідше ніж 1 раз в півроку приїжджати в клініку «Лив Госпітал Улус Стамбул» для проведення чергового обстеження, що тягне чималі витрати на поїздку. Так, останній раз ОСОБА_1 виїжджав до клініки у липні - серпні 2022 року згідно до листа-запрошення від 23.07.2022 р., в якому значиться, що «даний пацієнт ( ОСОБА_1 ) відноситься до категорії пацієнтів із захворюванням та станом, при якому необхідний суворий контроль та спостереження лікаря. Відстрочка надання медичної допомоги, на певний час може спричинити погіршення стану та загрозу здоров?ю та життю».

У клініці «Лив Госпітал Улус Стамбул» встановлені наступні захворювання ОСОБА_1 : атеросклеротичне серцево-судинне захворювання, хронічна ішемічна хвороба серця, есенціальна гіпертензія, змішана гіперліпідемія, діабет, захворювання легень.

Разом з тим, виписками із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, який знаходився у відділенні кардіології КП «ДОКЛМ» ДОР» від 06.12.22 р. за № е 15054 та від 17.08.22 р. за №E9421 вбачається, що ОСОБА_1 проходиться лікування у стаціонарі, маючи наступні захворювання: основні: IXC: стенокардія, гапокінезія, стенозуючий коронаросклероз, гіпертонічна хвороба Ш ст., та супутні: цукровий диабет П типу середньої тяжкості; атеросклероз; злоякісне новоутворення верхньої долі бронха або легені після операції. У зв`язку з наведеним рекомендовано нагляд кардіолога, ендокринолога та онколога.

Крім наведеного, наявність у ОСОБА_1 тяжкої хвороби серця, онкозахворювання, цукрового діабету підтверджується наступними доказами (перелік яких не є вичерпним): консультаційний висновок спеціаліста №667551772 від 11.08.2022 р.; консультативний висновок кардіолога від 22.04.22 р.; висновок лікаря від 15.04.2022 р.; виписка із медичної карти стаціонарного хворого № 6891; виписка із медичної карти стаціонарного хворого № 10836.

Вищевказані тяжкі хвороби відповідача протягом 2021 року - 2022 року призвели до обмеження його життєдіяльності, до значних затрат на лікування та обстеження, що, відповідно, призвело до тимчасової неможливості сплатити боргу, заявленого ОСОБА_1 у податковій декларації № 21257613 від 30.04.2021 р.

Втім, після повного одужання та засвідчення медичною установою працездатності ОСОБА_1 останній зможе працевлаштуватись та погасити своє боргове зобов`язання перед державою у розмірі 1 008 301,28 грн.

На даний час доходом ОСОБА_1 є лише пенсія, що виплачується щомісяця у розмірі 19 640,84 грн. (довідка про доходи надається).

Також, у відповідності до пункту 2 частини 4 ст. 378 КАС України, заявник просить суд врахувати наступні надзвичайні події, які призвели до погіршення матеріального становища відповідача/боржника та стали перепоною для виконання відповідачем/боржником свого зобов`язання по сплаті податкового боргу і, відповідно, виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2022 року у справі № 160/13386/22.

Так, 24 лютого 2022 року Російською Федерацією в Україні розпочата війна. У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Президентом України підписаний Указ № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні». Згідно з указом, воєнний стан запроваджується з 24 лютого 2022 року.

В подальшому, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України, відповідними указами Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався. Так воєнний стан в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Війна проти України призвела до погіршення фінансово-економічної та виробничої діяльності підприємства - ТОВ «Торговий дім Дніпропетровський трубопрокатний завод», на якому працював та працює ОСОБА_1 на посаді консультанта з маркетингу.

Так, згідно довідки за № 5 від 12.01.2023 р., виданої ТОВ «Торговий дім Дніпропетровський трубопрокатний завод», перед ОСОБА_1 існує заборгованість по заробітній платі у сумі 189 775,00 грн. Цю суму відповідач/боржник міг би направити на погашення податкового боргу, тим самим, почавши виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2022 року у цій справі.

Відтак, враховуючи викладені вище обставини щодо тяжкого захворювання ОСОБА_2 (відповідача/боржника у цій справі) у період настання виконання податкового зобов?язання та виникнення податкового боргу (граничним терміном сплати по податковій декларації № 21257613 від 30.04.2021 р. - є 02.08.2021 р.,), що призвело до обмеження його життєдіяльності, понесення значних витрат на операцію, лікування, ліки і подальше обстеження лікарями.

На підставі викладеного вище, заявник просить суд відстрочити виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2022 року у справі № 160/13386/22 за позовом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення суми податкового боргу, яким з ОСОБА_2 стягнуто 1 008 301,28 грн/ податкового боргу, як з платника податку-фізичної особи, строком до 30 червня 2023 року; розстрочити виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2022 року у справі № 160/13386/22 за позовом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення суми податкового боргу, яким з ОСОБА_1 стягнуто 1 008 301,28 грн податкового боргу, як з платника податку-фізичної особи, строком з 01 липня 2023 року по 28 жовтня 2023 року шляхом сплати податкового боргу у сумі 1 008 301,28 грн в наступному порядку: до 10 липня 2023 року - сплата 250 000,00 грн; до 10 серпня 2023 року - сплата 260 000,00 грн.; до 10 вересня 2023 року - сплата 260 000,00 грн; до 10 жовтня 2023 року - сплата 238 301,28 грн.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.01.2023 року у справі №160/13386/22 ухвалено призначити заяву ОСОБА_1 про відстрочення і розстрочення виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.10.2022 р. у справі №160/13386/22 до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників справи на 26.01.2023 року.

Ухвалено зобов`язати заявника: надати до суду узгоджений з Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області графік розстрочення виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.10.2022 р. у справі №160/13386/22.

25.01.2023 р. Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області було направлено на адресу суду заперечення, в тексті яких зазначено наступне.

Відповідачем було подано заяву про відстрочення та розстрочення виконання рішення ДОАС по справі №160/13386/22.

Контролюючий орган заперечує відносно даної заяви та зазначає наступне.

В інтегрованих картках платника податків відповідача обліковується податковий борг заявлений до стягнення в межах справи №160/13386/22, який виник внаслідок несплати грошових зобов`язань.

Заборгованість заявлена в межах справи №160/13386/22 сплаченою не була.

Відповідно до ч.1 ст.378 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Відповідно до ч.4 ст.378 Кодексу адміністративного судочинства України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення с обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

1. Щодо п. 1 ч. 4 ст. 378 КАС України (ступеню вини відповідача): платником податків порушено вимоги Конституції України щодо сплати податкових зобов 'язань.

2. п. 2 ч.4 ст. 378 КАС України - докази на підтвердження таких фактів відсутні.

3. Щодо п. 3 ч. 4. ст. 378 КАС України: платником податку не сплачується податковий борг, який нараховано відповідно до чинного законодавства.

Не надано доказів на підтвердження того, які дії було зроблено відповідачами для сплати таких зобов 'язань.

Розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (полаткового боргу) платників податків здійснюється органами ДПС згідно з положеннями статті 100 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (із змінами і доповненнями) (далі - Кодексу), постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 року № 1235 "Про затвердження переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення, накопичення або непогашення податкового боргу, і доказів існування таких обставин" (далі - Перелік обставин) та Порядком розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків, затвердженим наказом Міністерства доходів і зборів України від 10.10.13 № 574, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 31.10.2013 за №l853/24385 (далі - Порядок).

Згідно з пунктом 3.1 Порядку для розстрочення (відстрочення) грошових зобов?язань (податкового боргу) платник податків звертається до органу ДПС за місцем свого обліку або за місцем обліку такого грошового зобов`язання (податкового боргу) з письмовою заявою та відповідним економічним обгрунтуванням, яке складається з переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин; аналізу фінансового стану; графіка погашення розстрочених (відстрочених) сум; розрахунків прогнозних доходів платника, що гарантують виконання графіка погашення.

Підставою для розстрочення грошових зобов`язань (податкового боргу) платника податків є надання ним достатніх доказів існування обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов?язань (податкового боргу) та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму розстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків.

На підставі означеного вище, представник контролюючого органу просить суд відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення і розстрочення виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.10.2022 р. у справі №160/13386/22.

25.01.2023 р. на адресу суді від заявника було надано додаткові пояснення до заяви про відстрочення та розстрочення виконання судового рішення, в тексті яких зазначено наступне.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Семикіна Л.В. 13.01.2023 року звернулась до суду із заявою про відстрочення та розстрочення виконання судового рішення, в якій, посилаючись на ст.378 Кодексу адміністративного судочинства України та відповідні докази істотного ускладнення виконання рішення суду: відстрочити виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2022 року у справі №160/13386/22 строком до 30 червня 2023 року, та розстрочити виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2022 року у справі № 160/13386/22 на строк з 01 липня 2023 року по 28 жовтня 2023 року шляхом сплати податкового боргу у сумі 1 008 301,28 грн в наступному порядку: до 10 липня 2023 року - сплата 250 000,00 грн; до 10 серпня 2023 року - сплата 260 000,00 грн; до 10 вересня 2023 року - сплата 260 000,00 грн; до 10 жовтня 2023 року - сплата 238 301,28 грн.

Ухвалою від 16 січня 2023 року по справі № 160/13386/22 Дніпропетровський окружний адміністративний суд призначив заяву ОСОБА_1 про відстрочення та розстрочення виконання рішення від 28.10.2022 року до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників справи на 26.01.2023 р.

Разом з тим, суд вказаною ухвалою зобов`язав заявника надати до суду узгоджений з Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області графік розстрочення виконання рішення суду.

17 січня 2023 року представником ОСОБА_1 адвокатом Семикіною Л.В. на адресу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області направлена заява про погодження графіку відстрочення та розстрочення виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2022 року у справі №160/13386/22 разом з графіком відстрочення та розстрочення виконання судового рішення (докази направлення додаються). Проте, відповідь від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, як зазначає заявник, станом на дату подання додаткових пояснень не отримано.

Заявник зазначає, що питання відстрочення та розстрочення виконання судового рішення регулюється ст. 378 Кодексу адміністративного судочинства України, яка не передбачає зобов`язання сторони, яка подає таку заяву, узгоджувати питання щодо відстрочення та/або розстрочення виконання судового рішення шляхом підписання графіків з іншою стороною судового провадження поза межами суду.

Тобто, заява відповідача/боржника, як сторони у справі, є самостійною підставою для розгляду питання відстрочення та розстрочення виконання судового рішення і розглядається судом на підставі поданих заявником документів. Положення КАС України не містять застережень щодо можливості визначення у інших правових актах відповідних обставин для відстрочення та/або розстрочення судового рішення.

На підставі означеного вище, враховуючи норми ст. 378 Кодексу адміністративного судочинства України, заявник просить суд задовольнити заяву ОСОБА_1 про відстрочення та розстрочення виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2022 року у справі № 160/13386/22.

Відповідно до статті 370 КАС України, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Згідно із частиною 1 статті 378 КАС України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Згідно із частиною 4 статті 378 КАС України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Із системного аналізу даної норми вбачається, що підставою для відстрочення/розстрочення виконання рішення є звернення особи із заявою до суду про відстрочення/розстрочення з обумовленням причин неможливості виконати судове рішення у встановлений законом строк, тобто за доведеністю обставин, що ускладнюють його виконання, або роблять його неможливим.

Вказана норма не містить конкретного переліку обставин для відстрочення/розстрочення виконання судового рішення, а лише встановлює критерії для їх визначення у вигляді істотного ускладнення виконання рішення або неможливості його виконання.

Вирішуючи питання про відстрочення/розстрочення виконання рішення, суд із певною свободою розсуду повинен враховувати ступінь вини кожної сторони у виникненні спору, наявність надзвичайних непереборних подій тощо.

Питання розстрочення або відстрочення рішення суду знаходяться в площині процесуального права. Разом із тим підстави, а саме наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів, наявність надзвичайних непереборних подій тощо), залежать від предмету спору. В частині правової оцінки наданих заявником доказів суд повинен дослідити питання про те, чи достатньо наведених заявником обставин для прийняття рішення про відстрочення виконання судового рішення.

Так, у постанові від 06.12.2019 у справі №2а/0570/6531/2011 Верховний Суд дійшов висновку, що відстрочення в розумінні зазначеної норми закону є відкладенням чи перенесенням дати виконання рішення на новий строк, який визначається адміністративним судом, та допускається у виняткових випадках, залежно від обставин справи. Підставою для відстрочення можуть бути конкретні існуючі, об`єктивні, виключні обставини, що ускладнюють виконання судового рішення у встановлений строк або фактично унеможливлюють таке.

При розгляді заяв щодо відстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому. Наявність підстав для відтермінування має бути доведена боржником. Строки відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку для повного виконання рішення суду. Надання такого не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника, натомість повинне базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників.

В обґрунтування заяви про відстрочення виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду у справі №160/13386/22 заявник зазначає як про факт введення в Україні правового режиму воєнного стану, який на даний час робить неможливим виконання вказаного рішення суду, так і про стан здоров`я останнього.

При цьому, суд наголошує щодо обов`язку заявника сплатити узгоджену суму податкового боргу, яка обліковується за останнім у сумі 1 008 301,28 грн., та яка виникла внаслідок податкової декларації №21257613 від 30.04.2021 р., з граничний терміном сплати до 02.08.2021 р. на суму 6 358 301,28 грн. (враховуючи переплату у розмірі 1 300 000,00 грн. наявну до виникнення податкового боргу та часткову сплату платником податків грошового зобов`язання у розмірі 4 050 000,00 грн., сума податкового боргу по даній декларації складає 1 008 301, 28 грн.)., тобто до введення воєнного стану в Україні, а також враховує, що відповідачем не надано до суду доказів на підтвердження обставин, що заважали вчасно виконати зобов`язання щодо сплати узгодженої суми податкового боргу, який обліковується за ОСОБА_1 у сумі 1 008 301,28 грн.

Водночас, суд зазначає, що лише сам факт запровадження воєнного стану, та погіршення стану здоров`я не може бути підставою для відстрочення виконання рішення суду.

Також, заявником не обґрунтовано та не надано доказів на підтвердження того, що воєнний стан заважає виконати рішення суду.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 129-1 Конституції України встановлено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Суд зазначає, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, має з урахуванням поточних умов вишукувати заходів для найскорішого поновлення прав позивача, а відстрочення виконання даного рішення до припинення воєнного стану в Україні призведе до необґрунтованого та невизначеного у часі продовження порушення законних прав та інтересів позивача.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд прийшов до висновку про необґрунтованість заяви ОСОБА_1 про відстрочення і розстрочення виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.10.2022 р. у справі №160/13386/22, та відсутність підстав для її задоволення.

Керуючись статтями 248, 256, 378Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення і розстрочення виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.10.2022 р. у справі №160/13386/22, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст. ст. 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Є.О. Жукова