Справа № 320/4764/20
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2023-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2023 року № 320/4764/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у Київській області (далі - Головне управління ДПС у Київській області) із заявою про уточнення позовних вимог, у яких позивач просить:

- зобов`язати Державну податкову службу України виключити із електронного кабінету інформацію про наявну у Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» недоїмку з орендної плати з юридичних осіб у сумі 117646,91 грн та пені у розмірі 16275,63 грн перед Головним управлінням ДПС у Київській області;

- визнати протиправними та скасувати рішення Головного управління ДПС у Київській області від 05.02.2020 № 5979 та від 23.04.2020 № 11626 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» пункту 8 критеріям ризиковості;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» з переліку ризикових платників податків.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що наявність в електронному кабінеті товариства недоїмки з орендної плати в сумі 117646,91 грн та пені в сумі 16275,63 грн є помилковим, оскільки з приводу стягнення вказаної суми Київським окружним адміністративним судом прийнято рішення від 02.10.2018 у справі № 810/2920/18, яким позов податкового органу задоволено частково, та стягнуто з Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» податковий борг в сумі 44945,46 грн, а у задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Позивачем виконано вказане судове рішення. Проте у порушення вимог частини другої статті 14 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) на день подання позову податковий орган не виключив відповідну суму недоїмки. Також позивач наголошує на відсутності правових підстав для визнання Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку, оскільки відповідачем-2 не зазначено конкретні підстави, покладені в основу прийняття оскаржуваних рішень. При цьому позивачем надано контролюючому органу документи, оформлені по господарським відносинам із контрагентами.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.06.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Головним управлінням ДПС у Київській області, подано до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що позивачем не надано жодного доказу на виявлення чи спростування податкової інформації, що стала підставою для прийняття оскаржуваних рішень про визнання Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку, а тому така інформація є належним і допустимим доказом у силу приписів КАС України та Закону України «Про інформацію». Також відповідач-2 зазначив, що згідно із службовим листом управління по роботі з податковим боргом Головного управління ДПС у Київській області від 13.08.2020 № 1625/10-36-10-00-15 станом на 18.03.2020 у Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» по Головному управлінню ДПС у Київській області обліковується податковий борг з орендної плати з юридичних осіб у сумі 133922,54 грн.

Позивач подав відповідь на відзив, де додатково наголосив на обґрунтованості позовних вимог.

Державна податкова служба України не скористалась правом на подання відзиву.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» (, місцезнаходження: 07101, Київська область, м. Бориспіль, вул. Київський шлях, 79), яке зареєстроване в якості юридичної особи 04.05.2005, номер запису 0000468, що підтверджується даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Видами діяльності підприємства Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» за КВЕД є: виготовлення виробів із бетону для будівництва (23.61); виробництво бетонних розчинів, готових для використання (23.63); виробництво інших виробів із бетону гіпсу та цементу (23.69); інші спеціалізовані будівельні роботи, н. в. і. у. (43.99); надання в оренду інших машин, устаткування та товарів, н. в. і. у. (77.39); неспеціалізована оптова торгівля (46.90); вантажний автомобільний транспорт (49.41); складське господарство (52.10); транспортне оброблення вантажів (52.24); інша допоміжна діяльність у сфері транспорту 52.29); надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (68.20) (основний); діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах (71.12); будівництво житлових і нежитлових будівель (41.20).

Рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Київській області про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку від 05.02.2020 № 5979 Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку по пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

З урахуванням отриманих від платника податку письмових пояснень від 10.04.2020 № 19 та копій відповідних документів (кількість додатків 20), рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Київській області про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку від 23.04.2020 № 11626 Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку із зазначенням підстави: пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку, Податкова інформація: Залишити по пункту 8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій.

Не погодившись із рішеннями податкового органу від 05.02.2020 № 5979 та від 23.04.2020 № 11626 позивач звернувся до суду із цим позовом.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

На виконання вимог пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі ПК України) Кабінетом Міністрів України прийнято постанову «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» від 11.12.2019 № 1165, якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок № 1165).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу 1 пункту 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

Згідно із пунктом 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Додатками № 1 до Порядку № 1165 визначені критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема, відповідно до пункту 8 Критерієм ризиковості є та обставина, що «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Крім того, згідно із пунктом 7 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Рішення відповідача-2 про включення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості є актом індивідуальної дії.

Правовий акт індивідуальної дії виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому він адресований.

Загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти управління, є їх виражений правозастосовний характер.

Головною рисою таких актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 04.12.2018 у справі № 821/1173/17.

Натомість, оскаржувані рішення комісії не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії, та породжують їх неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку позивача виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Судом встановлено, що в оскаржуваних рішеннях податкового органу зазначено про відповідність платника податку (позивача) критеріям ризиковості платника, зокрема, пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле «податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)» та яка повинна бути розшифрована.

Проте, у спірному рішенні від 05.02.2020 № 5979 відповідачем-2 не вказано, на підставі якої інформації прийнято таке рішення.

Після отримання від платника податку інформації та копій відповідних документів від 10.04.2020 № 19, рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Київській області про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та від 23.04.2020 № 11626 Товариству з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» залишено пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку, оскільки у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функції.

Проте, контролюючий орган, після отримання від позивача письмових пояснень з доданими документами, на адресу позивача жодних запитів щодо недостатності документів, або їх невідповідності чинному законодавству України для прийняття рішення в рамках розглядуваних пояснень не надав.

При цьому, судом встановлено, що оскаржувані рішення не містять жодної мотивації підстав та причин віднесення товариства до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку та не містить доказів наявності податкової інформації, яка свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій саме платником з посиланнями на відповідні документи.

У відзиві на позов контролюючий орган стверджує, про те, що за результатами аналізу податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» оформлювало нереальні господарські операції з контрагентами, а саме: Товариством з обмеженою відповідальністю «Картсан», Товариством з обмеженою відповідальністю «Овленд», Товариством з обмеженою відповідальністю «Арга сістем», які в свою чергу не мали основних засобів, податковий кредит формували по іншим видам товару, що свідчить про ймовірність ризикових операцій.

Вказані доводи підлягають відхиленню, оскільки в оскаржуваних рішеннях відповідна інформація відображена не була, а відповідач-2 окрім доповідних записок не надав жодних доказів на підтвердження будь-якого порушення безпосередньо позивачем законодавства України.

У постанові Верховного Суду від 16.12.2020 у справі № 340/474/20 підкреслено, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що товариство ймовірно є учасником формування схемного податкового кредиту згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Крім того, судом встановлено, що рішенню Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Київській області від 05.02.2020 №05.02.2020, не передували дії позивача щодо реєстрації у реєстрі податкової накладної чи розрахунку про коригування.

Системний аналіз вищезазначених норм Порядку № 1165 свідчить про певну послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Зокрема, вирішенню комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування. Встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Зі змісту оскаржуваних рішень вбачається, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання товариством податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/ розрахунку коригування, що суперечить положенням Порядку № 1165.

Відповідно до пункту 46 Порядку № 1165, у протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Верховний Суд у постанові від 05.01.2021 у справі № 640/10988/20 зазначив, що при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання характер цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Відповідачем-2 не надано протоколів засідання комісії або витяги з них, оскільки протоколи комісії за період 06.09.2019 по 05.05.2020 вилучено згідно із протоколу обшуку Головного слідчого управління Служби безпеки України від 07.05.2020, у зв`язку із проведенням досудового слідства по кримінальному провадженню, внесеному 26.02.2020 до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань № 0000032 на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомир від 30.04.2020.

Доказів на підтвердження зазначених обставин відповідачем-2 не надано.

Доводи податкового органу про те, що посадові особи платника зареєстровані на тимчасово окуповані території, спростовуються наданою позивачем копією паспорта громадянина України директора товариства, ОСОБА_1 .

Посилання податкового органу у відзиві на положення постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» підлягають відхиленню, оскільки постанова втратила чинність на дату прийняття оскаржуваних рішень, зміст яких свідчить, що вони прийняті на підставі пункту 6 Порядку № 1165.

З урахуванням наведеного, а також зважаючи на те, що оскаржувані рішення прийняті без наявних на те правових підстав та з порушенням, передбачених Порядком № 1165 і передумов їх прийняття, суд дійшов висновку про те, що рішення від 05.02.2020 № 5979 та від 23.04.2020 № 11626, як індивідуальні акти, підлягають скасуванню.

У справі «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Принцип «належного урядування» не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Згідно із пунктом 6 Порядку № 1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Судом враховується, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Задоволення такої вимоги не є втручанням у здійснення контролюючим органом своїх дискреційних повноважень, оскільки позовна вимога про зобов`язання виключити товариства з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є належним способом захисту прав позивача та відповідає частинам другій та третій статті 245 КАС України.

За таких обставин суд дійшов висновку про те, що належним і повним способом захисту порушених прав позивача є зобов`язання відповідача-2 виключити позивача з переліку платників податку, що відповідають критеріям ризиковості.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання Державну податкову службу України виключити із електронного кабінету інформацію про наявну у Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» недоїмку з орендної плати з юридичних осіб у сумі 117646,91 грн та пені у розмірі 16275,63 грн, судом встановлено наступне.

Позивач листом від 16.07.2019 року звертався до відповідача-2 із проханням виключити із електронного кабінету Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» інформацію про наявну недоїмку з орендної плати з юридичних осіб у сумі 117646,91 грн та пені у розмірі 16275,63 грн, оскільки рішенням Київського окружного адміністративного суду від 02.10.2018 у справі № 810/2920/18 частково задоволено позов Головного управління ДПС у Київській області та стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» в дохід Державного бюджету України податковий борг з орендної плати з юридичних осіб у сумі 44945,46 грн.

Зі змісту вказаного судового рішення вбачається, що сума заборгованості у розміні 44945,46 грн. виникла на підставі податкового повідомлення-рішення від 19.09.2016 № .

Позивач надав податковому органу копію платіжного доручення від 22.10.2018 № 150 про сплату 44945,46 грн згідно із рішенням суду 02.10.2018 у справі № 810/2920/18.

Головне управління ДПС у Київській області листом від 01.08.2019 № 02/10-10-36-17-00-14 повідомило, що станом на 01.08.2019 за кодом платежу 18010600 орендна плата з юридичних осіб продовжує обліковуватися податковий борг у сумі 133922,54 грн, з яких основний платіж 117646,91 грн та залишок несплаченої пені у розмірі 16276,63 грн. Податковий борг виник за результатом несплати самостійно задекларованих товариством податкових зобов`язань з орендної плати з юридичних осіб та порушення строків сплати, визначених пунктом 287.3 статті 287 ПК України.

Відповідач-2 у відзиві посилається на службовий лист управління по роботі з податковим боргом накладних Головного управління ДПС у Київській області від 13.08.2020 № 1625/10-36-10-00-15, у якому зазначено, за даними інтегрованих карток платника інформаційно-телекомунікаційної системи ДПС, станом на 18.03.2020 у Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» по Головному управлінню ДПС у Київській області обліковується податковий борг з орендної плати з юридичних осіб у сумі 133922,54 грн: у 2014 нараховано 119313,50 грн, сплачено 26785,86 грн, станом на 01.01.2015 сума податкового боргу 89222,45 грн; у 2015 нараховано 175548,90 грн, сплачено 62043,12 грн, станом на 01.01.2016 сума податкового боргу 202728,23 грн; у 2016 нараховано 196230,44 грн, сплачено 234242,90 грн, станом на 01.01.2017 сума податкового боргу 164715,77 грн; у 2017 нараховано 325,45 грн, сплачено 12797,62 грн, станом на 01.01.2018 сума податкового боргу 152243,57 грн; у 2018 нараховано 40549,10 грн, сплачено 58870,13 грн, станом на 01.01.2019 сума податкового боргу 133922,54 грн; у 2019 нараховано 0,0 грн, сплачено 0,0 грн, станом на 01.01.2020 сума податкового боргу 133922,54 грн; у 2020 (станом на 13.08.2020) нараховано 0,0 грн, сплачено 0,0 грн.

Також у листі зазначено, що з урахуванням вимог пункту 87.9 статті 87 ПК України у Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» станом на 13.08.2020 наявний податковий борг у сумі 133922,54 грн, який виник згідно із податковими повідомленнями-рішеннями форми «Ш» від 19.09.2016 № у сумі 44945,46 грн, від 01.08.2018 № у сумі 13924,67 грн, від 07.12.2018 № у сумі 11464,77 грн, самостійно задекларованих грошових зобов`язань у податковій декларації від 22.02.2016 № у сумі 47312,01 грн, а також пені нарахованої відповідно до статті 129 ПК України.

Згідно із частиною другою статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У відзиві на позов Головне управління ДПС у Київській області не наводить обґрунтувань правомірності відображення у електронному кабінеті платника податкового боргу сумі 133922,54 грн, а лише вказує на наявність вказаного вище службового листа, не надаючи при цьому жодного доказу на підтвердження наявності вказаного боргу.

Відповідно до пункту 87.9 статті 87 ПК України, на який посилається податковий орган у вказаному листі, у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

ПК України імперативно встановлено обов`язок контролюючого органу здійснювати зарахування коштів, що сплачує платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків, а платнику податків встановлено заборону спрямовувати кошти на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу.

Проте відповідачами не надано доказів на підтвердження у позивача податкового боргу, у зв`язку із наявністю якого, здійснювалось зарахування контролюючим органом сплачених платником коштів на погашенням податкового боргу. Зокрема, податковим органом не надано інтегровану картку платника, яка є формою оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та дає можливість встановити обставини щодо наявності підстав для застосування пункту 87.9 статті 87 ПК України.

У порушення вимог частини другої 77 КАС України відповідачами не доведено належними та допустимими доказами правомірності обліковування в електронному кабінеті позивача податкового боргу сумі 133922,54 грн.

Враховуючи наведене, позовна вимога про виключення із електронного кабінету інформації про наявну у Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» недоїмку з орендної плати з юридичних осіб у сумі 117646,91 грн та пені у розмірі 16275,63 грн підлягає задоволенню.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно із вимогами частини третьої статті 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За приписами частини другої статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до пункту 30 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані. Згідно із пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Натомість позивачем надано належні та допустимі докази на підтвердження обґрунтованості позовних вимог, а наведені ним доводи не були спростовані відповідачем.

Відповідно до вимог частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 6306,00 грн згідно з платіжними дорученнями від 18.05.2020 №№ 39, 40, 41.

Оскільки позов підлягає задоволенню, судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 6306,00 грн підлягають присудженню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області.

Щодо вимог позивача про відшкодування поштових витрат у розмірі 200,00 грн, суд зазначає наступне.

Згідно із статтею 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Водночас, у частині третій статті 132 КАС України наведено вичерпний перелік витрат, пов`язаних з розглядом справи. Докладніше кожна з категорій цих витрат конкретизована у статтях 134, 135, 137, 138 КАС України, зокрема:

витрати на професійну правничу допомогу (стаття 134 КАС України);

витрати сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду (стаття 135 КАС України);

витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз (стаття 137 КАС України);

витрати, пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів, вчиненням інших процесуальних дій, підготовкою справи до розгляду (стаття 138 КАС України).

Вжитий у статті 138 КАС України термін «інших процесуальних дій» стосується вчинення учасниками справи, або особами, які не є учасником судового процесу, дій пов`язаних саме з процесом доказування (збір доказів, їх огляд та забезпечення) у справі.

Встановлення законом вичерпного переліку судових витрат означає, що на присудження судом саме цих витрат у разі настання відповідних обставин (задоволення позову, залишення його без розгляду, чи закриття провадження у справі), а не будь-яких інших може розраховувати особа, що звернулася до суду з позовом.

Разом з цим, поштові витрати не відносяться до судових витрат, передбачених зазначеним вище переліком, а тому такі витрати не можуть бути предметом відшкодування за наслідками розгляду судової справи, оскільки КАС України не передбачає їх відшкодування

Аналогічний висновок викладено в ухвалі Верховного Суду від 07.03.2019 у справі № 200/10765/18-а.

Таким чином, поштові витрати у розмірі 200,00 грн. відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статтями 14, 73- 78, 90, 143, 242 - 246, 250, 255, 295 КАС України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Київській області від 05.02.2020 № 5979 та від 23.04.2020 № 11626, якими Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платників податків.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Державну податкову службу України (; місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа, 8) виключити із електронного кабінету інформацію про наявну у Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» недоїмку з орендної плати з юридичних осіб у сумі 117646,91 грн та пені у розмірі 16275,63 грн.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОМ-БЕТОН» (, місцезнаходження: 07101, Київська область, м. Бориспіль, вул. Київський шлях, 79) судовий збір у розмірі 6306,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області (; місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 5-А).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.