Справа № 320/1248/23
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2023-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 січня 2023 року м. Київ № 320/1248/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панова Г.В., розглянувши позовну заяву

Комунального житлово-експлуатаційного підприємства Глевахівської селищної ради

до Державної екологічно інспекції Столичного округу

про визнання протиправним та скасування припису та санкцій,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулося Комунальне житлово-експлуатаційне підприємство Глевахівської селищної ради з позовом до Державної екологічної інспекції Столичного округу, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати припис Державної екологічної інспекції Столичного округу від 12.12.2021 року;

- визнати протиправними та скасувати нараховані штрафні санкції Державною екологічною інспекцією Столичного округу заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Наданий адміністративний позов не відповідає вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на таке.

Відповідно до частини першої-другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що початок перебігу шестимісячного строку у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «повинен був дізнатись», що містяться у частині 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Суд також зауважує, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

Слід зазначити, що предметом позову є вимоги позивача про визнання протиправним та скасування припису Державної екологічної інспекції Столичного округу від 12.12.2021 року.

Разом з тим, з даним позовом до суду позивач звернувся 30.12.2022, що підтверджується відомостями штампу відділення поштового зв`язку на конверті, у якому надійшов позов до суду, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

Частиною першою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У тексті позовної заяви позивачем зазначено про те, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 року № 338 на території Україні введено карантин з метою запобігання поширенню COVID-19. Згідно до внесених змін Постанови Кабінету Міністрів України №928 від 19.08.2022 року на території України загальний карантин продовжено до 31 грудня 2022 року. Відповідно до п.3 Розділу VI Прикінцеві положення Кодексу адміністративного судочинства України «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо звернення до адміністративного продовжуються на строк дії такого карантину». Тобто, враховуючи, що загальнонаціональний карантин продовжено до 31 грудня 2022 року процесуальні строки подання позовної заяви мають бути продовженні.

Додатково, позивач зазначив, що враховуючи введення в Україні режиму воєнного стану Законом України від 24 лютого 2022 р. № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» Рада судів України, як вищий орган суддівського самоврядування, відповідно до ст.133 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» та діє як виконавчий орган з`їзду суддів України, прийняла та опублікувала рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану від 02.03.2022 року. Відповідно до п.6 Рекомендацій Ради судів України від 02.03.2022 року щодо роботи судів в умовах воєнного стану «Виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення без руху, встановлення різного роду строків, по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану». Відповідно до Рішення №23 Ради Суддів України від 05.08.2022 року «Вважати рекомендації з організації питань роботи суддів в умовах воєнного стану, які були опубліковані 02.03.2022 року на сайті Ради суддів України, такими, що відображають офіційну позицію Ради суддів України щодо організації роботи судів». Тобто, враховуючи вищезазначені норми, Рішення Ради суддів України є обов`язковими до виконання для всіх судів, тому Рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану є такими що підлягають обов`язковому виконанню.

На думку позивача, вищезазначені обставини є причиною пропуску процесуальних строків та відповідно об`єктивною та непереборною обставиною, яка перешкоджала позивачу своєчасно звернутися до представника (адвоката) на отримання правової допомоги та в подальшому до суду із позовом.

Дослідивши подане клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду слід зауважити, що суд відхиляє посилання позивача на поважність причин пропуску строку звернення до суду, зокрема п.3 Розділу VI Прикінцеві положення Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки чинна редакції вказаного пункту 3 Розділу VI Прикінцеві положення Кодексу адміністративного судочинства України, яка була чинна на момент звернення позивача до суду та станом на даний час обумовлює, що «.. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.».

Суд зауважує, що чинна норма п.3 Розділу VI Прикінцеві положення Кодексу адміністративного судочинства України передбачає підстави для поновлення процесуальних строків, встановлених нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд зауважує, що у заяві про поновлення строку звернення до суду не зазначено обставин пропуску строку у зв`язку з обмеженням, які впроваджені у зв`язку з карантином. Також, позивачем не надано вказаних доказів і до матеріалів справи.

Щодо доводів позивача про пропуск строку звернення до суду у зв`язку із введенням в Україні режиму воєнного стану суд зазначає наступне.

У зв`язку із розпочатою військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ.

У подальшому, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17.05.2022 №341/2022, який затверджений Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 22.05.2022 №2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 12.08.2022 №573/2022, який затверджений Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 15.08.2022 №2500-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 07.11.2022 №757/2022, який затверджений Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 16.11.2022 №2738-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Так, суд погоджується з доводами позивача стосовно того, що відповідно до п.6 Рекомендацій Ради судів України від 02.03.2022 року щодо роботи судів в умовах воєнного стану «Виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення без руху, встановлення різного роду строків, по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану».

Однак, лише посилання Комунального житлово-експлуатаційного підприємства Глевахівської селищної ради на введення на території України воєнного стану не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку для подання позову, та без надання доказів того, яким чином введення воєнного стану впливає на можливість вчинення процесуальних дій стороною позивача.

Згідно із приписами частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Суд звертає увагу, що з даного приводу Верховний Суд в ухвалі від 22 червня 2022 року у справі №640/12494/20 зазначив, що введення з 24.02.20222 воєнного стану в країні, безумовно, є поважною підставою, яка відповідно до частини першої статті 121 КАС повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку. Але між пропуском процесуального строку і введенням воєнного стану повинен бути безпосередній, прямий причинний зв`язок.

Верховний Суд в ухвалах від 23.06.2022 у справі № 380/7251/21, у справі № 520/8674/2020 та у справі №440/2822/20 зазначив, що питання продовження процесуального строку у випадку невиконання вимог ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується у кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у клопотанні скаржника. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для безумовного продовження процесуального строку, відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору у всіх абсолютно випадках.

Враховуючи, що Комунальне житлово-експлуатаційне підприємство Глевахівської селищної ради не обґрунтовує, яким чином запровадження воєнного стану в Україні вплинуло на пропуск процесуального строку звернення до суду та не надає суду документальних доказів на обґрунтування такої позиції, суд вважає, що наведені у клопотанні про поновлення строку звернення до суду обставини не свідчать про наявність поважних причин пропуску процесуального строку та підстав для його поновлення.

Відтак, позивачу слід надати до суду письмові пояснення й докази на підтвердження наявності обставин, що зумовили пропуск позивачем строку звернення до суду.

Стосовно інших невідповідностей позовної заяви вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України суд зазначає наступне.

Приписами пункт 4 частини першої статі 160 Кодексу адміністративного судочинства України обумовлено, що у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Зі змісту пункту 1 прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить суд визнати протиправним та скасувати припис Державної екологічної інспекції Столичного округу від 12.12.2021 року.

З доданих до справи матеріалів вбачається, що Державною екологічною інспекцією Столичного округу було оформлено припис відносно Комунального житлово-експлуатаційного підприємства Глевахівської селищної ради, який датований 22.12.2021, що свідчить про те, що у матеріалах справи відсутній оспорюваний позивачем припис від 12.12.2021 або про те,що позивачем допущено помилку у прохальній частині позовної заяви, яка по суті є предметом позову стосовно дати спірного припису.

З огляду на викладене позивачу слід надати до суду позовну заяву, що відповідає вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства із зазначенням правильної дати оспорюваного припису Державної екологічної інспекції Столичного округу.

Крім того, частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України обумовлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Суд зазначає, що заявлена позивачем вимога щодо визнання протиправними та скасування нарахованих штрафних санкцій Державною екологічною інспекцією Столичного округу заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів не відповідає способам зазначеним у статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України захисту порушеного права. Варто зазначити, що штрафні санкції можуть бути нараховані на підставі відповідного владного управлінського рішення, яке по суті створює правові наслідки для відповідної сторони. При цьому, належним способом захисту порушеного права згідно із приписами статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України є саме визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень, яким було нараховані штрафні санкції, відтак позивачу слід уточнити прохальну частину позову шляхом зазначення вимог приведених у відповідність до ч.1 ст. 5 КАС України.

Крім того, частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України обумовлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною першою статті 4 Закону України Про судовий збір №3674-VI від 08.07.2011 передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до відбитку печатки на конверті, позовна заява була направлена до суду 30.12.2022.У зв`язку з цим, при визначені розміру судового збору, який має бути сплачений за звернення з позовною заявою до суду, слід враховувати розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому позивач звернувся до суду з позовною заявою.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 №3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем встановлюється ставка судового збору 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою статті 6 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 №3674-VI визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Суд зауважує, що вимога позивача про визнання протиправним та скасування припису Державної екологічної інспекції Столичного округу від 12.12.2021 року є вимогою немайнового характеру. Водночас, вимоги про визнання протиправними та скасування нарахованих штрафних санкцій Державною екологічною інспекцією Столичного округу заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів є вимогою майнового характеру, судовий збір за яку повинен бути обчислений виходячи з розміру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається, з матеріалів справи під час звернення до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 2481,00 грн. що підтверджується платіжною інструкцією № 1021 від 28.12.2022, що свідчить про сплату позивачем судового збору за одну вимогу немайнового характеру. Відтак, позивачу слід разом із уточненням вимоги про визнання протиправними та скасування нарахованих штрафних санкцій Державною екологічною інспекцією Столичного округу заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, сплатити судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, який у даному випадку складає розмір штрафних санкцій.

Таким чином, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду оригінал платіжного доручення (квитанції) про сплату судового збору за вимогу майнового характеру- вимогу про визнання протиправними та скасування нарахованих штрафних санкцій Державною екологічною інспекцією Столичного округу заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, який слід сплатити за реквізитами, які вказані на офіційному веб-порталі Судова влада України.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, встановленим статтею 160 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказаний недолік може бути усунений позивачем шляхом подання до суду:

- письмові пояснення та докази на підтвердження наявності обставин, що зумовили пропуск позивачем строку звернення до суду;

- позовної заяви, що відповідає вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України шляхом уточнення пункту 3 прохальної частини позовної заяви із приведенням його у відповідність до ст. 5 КАС України та зазначенням правильної дати оскаржуваного припису;

- оригіналу платіжного документа про сплату судового збору у розмірі визначеному законодавством щодо вимоги про визнання протиправними та скасування нарахованих штрафних санкцій Державною екологічною інспекцією Столичного округу заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів за належними реквізитами щодо його сплати.

Належним документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі Судова влада України за інтернет-адресою https://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Комунального житлово - експлуатаційного підприємства Глевахівської селищної ради до Державної екологічної інспекції Столичного округу про скасування припису та фінансових санкцій, - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Панова Г. В.