Справа № 320/6564/22
Суддя: Василенко Г.Ю.
Дата ухвалення: 2023-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 січня 2023 року № 320/6564/22

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Василенко Г.Ю., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фора" до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради, третя особа: Приватне акціонерне товариство "Фора Рітейл" про визнання протиправними та скасування постанови і припису,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Фора" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради, третя особа: Приватне акціонерне товариство "Фора Рітейл", в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 15.02.2022 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 14.07.2022 №09/22/073-1810 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що спірні припис та постанова були прийняті Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) протиправно, оскільки відповідачем було порушено процедуру проведення перевірки та розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Так, позивач наголосив на тому, що уповноважені особи відповідача не повідомляли ТОВ "Фора" про проведення перевірки, не пред`являли направлення на перевірку та службових посвідчень.

Крім того, позивач зазначив, що повідомив відповідача про те, що товариство є добросовісним користувачем орендованими нежитловими приміщеннями та не володіє інформацією та документами стосовно будівництва нежитлової будівлі за адресою: м. Київ, проспект М. Бажана, 1-Ц.

Також позивач звернув увагу на те, що відповідно до норм чинного законодавства відповідальність за невиконання приписів, можуть нести лише суб`єкти містобудування, а саме замовники будівництва або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, а згідно реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва замовником будівництва об`єкту торговельно - адміністративного призначення і закладів обслуговування біля станції метро "Харківська" у Дарницькому районі міста Києва є Товариство з обмеженою відповідальністю "Буд-Інвест Маркет".

Таким чином, на думку позивача, відповідачем протиправно притягнуто товариство до відповідальності за абз. 3 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності", внаслідок чого спірна постанова є протиправною та підлягає скасуванню.

При цьому, позивач зазначив, що зі змісту оскаржуваного припису вбачається, що відповідач вимагає від товариства зупинити експлуатацію першого поверху чотирьохповерхової будівлі за адресою: м. Київ, проспект М. Бажана, 1-Ц до усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у відповідності до вимог законодавства, однак останній не наділений повноваженнями зупиняти експлуатацію орендованого товариством нерухомого майна, оскільки це не передбачено нормами чинного законодавства.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.07.2022 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідач, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, у відзиві на позов зазначив про те, що перевірка проводилась в присутності уповноваженої особи позивача Корнієнко Ірини Миколаївни, було пред`явлено службове посвідчення та надано копію направлення на проведення позапланового заходу, однак остання відмовилась від підпису та отримання зазначеного документа, а також не надала необхідних документів. При цьому, за твердженням відповідача, норми чинного законодавства не передбачають обов`язку контролюючого органу заздалегідь повідомляти суб`єкта містобудування про проведення позапланового заходу .

Відповідач, також зазначив, що відповідно до відомостей, які містяться в Реєстрі будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва замовником будівництва об`єкту торговельно - адміністративного призначення і закладів обслуговування на проспекті Миколи Бажана біля станції метро "Харківська" у Дарницькому районі міста Києва є Товариство з обмеженою відповідальністю "Буд-Інвест Маркет". Водночас, на сьогоднішній день реєстр не містить відомостей щодо документів які засвідчують прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта за вказаною адресою.

Разом з тим, ПрАТ "Фора Рітейл" на праві приватної власності належить група нежитлових приміщень, розташованих на проспекті М. Бажана, 1-Ц в м. Києві, що підтверджується договором купівлі-продажу нерухомого майна, яка додана позивачем до позову.

Таким чином, на думку відповідача, вказані обставини підтверджують, що позивач використовує нежитлове приміщення, яке розташоване у чотирьохповерховій будівлі на проспекті М. Бажана, 1-Ц в м. Києві для здійснення підприємницької діяльності, що в свою чергу засвідчує використання товариством нежитлового приміщення, яке не прийнято в експлуатацію після його будівництва, внаслідок чого останній несе повну відповідальність за вчинене правопорушення як користувач.

Позивачем подано до суду відповідь на відзив, в якому товариство зазначає, що ОСОБА_1 є працівником магазину і уповноважена здійснювати продаж товарів населенню, але у неї відсутні повноваження на представництво інтересів позивача під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, внаслідок чого твердження відповідача про те, що перевірка проводилась у присутності уповноваженої особи позивача є безпідставними.

Крім того, за твердженням позивача, відповідачем жодними належними та допустимими доказами не спростував те, що товариство не є особою, яка несе відповідальність за порушення, яке передбачене абз. 3 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності".

Третя особа правом на подання до суду письмових пояснень не скористалась.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Фора" (ідентифікаційний код 32294897, місцезнаходження: 08132, Київська область, Києво- Святошинський район, м. Вишневе, вул. Промислова, буд. 5) зареєстровано як юридична особа 02.12.2002, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

З матеріалів справи вбачається, що на підставі звернення громадської організації Народ проти корупції від 15.12.2021 № 139, яке зареєстроване Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 20.12.2021 за № 073/8268, висновку засідання комісії при Департаменті з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності від 29.12.2021 вирішено, що звернення громадської організації Народ проти корупції від 15.12.2021 №139 обґрунтоване та є підставою для проведення позапланової перевірки.

Наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.02.2022 №68 Про проведення позапланової перевірки наказано Управлінню контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації): 1) здійснити проведення позапланової перевірки: приватного акціонерного товариства Фора Рітейл (ідентифікаційний код юридичної особи 33870671, вул. Промислова, 5, м. Вишневе, Києво-Святошинський р-н, Київська обл., 08132); Товариства з обмеженою відповідальністю Фора (ідентифікаційний код юридичної особи 32294897, вул. Промислова, 5. м. Вишневе, Києво-Святошинський р-н, Київська обл., 08132) на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: Будівництво об`єкту торговельно-адміністративного призначення і закладів обслуговування на проспекті Миколи Бажана біля станції метро Харківська у Дарницькому районі м. Києва; 2) оформити направлення для проведення позапланової перевірки.

01.02.2022 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) оформлено направлення для проведення позапланового заходу від 01.02.2022 б/н для здійснення позапланового заходу перевірки на об`єкті Будівництво об`єкту торговельно-адміністративного призначення і закладів обслуговування на проспекті Миколи Бажана біля станції метро Харківська у Дарницькому районі міста Києва щодо дотримання суб`єктом містобудування Приватним акціонерним товариством Фора Рітейл (ідентифікаційний код 33870671), Товариством з обмеженою відповідальністю Фора ідентифікаційний код 32294897) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.02.2022 № 68. Строк дії направлення з 02.02 по 15.02.2022.

З матеріалів справи вбачається, що у період з 02.02.2022 по 15.02.2022 посадовими особами Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті Будівництво об`єкту торговельно-адміністративного призначення і закладів обслуговування на проспекті Миколи Бажана біля станції метро Харківська у Дарницькому районі м. Києва, за результатами якої складено акт від 15.02.2022 б/н.

У вказаному акті зазначено, що замовником будівництва є Приватне акціонерне товариство Фора Рітейл (ідентифікаційний код 33870671) та Товариство з обмеженою відповідальністю Фора (ідентифікаційний код 32294897).

В акті зазначено, що в ході перевірку були виявлені наступні порушення: ч.10 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення; абз. 3 п. 4 ч. 2 ст. 2 закону України Про відповідальність за правопорушення містобудівної діяльності.

В розділі опис виявлених порушень відображено відомості про те, що згідно Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва замовникові будівництва, ТОВ БУД-ІНВЕСТ МАРКЕТ зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт Будівництво об`єкту торговельно- адміністративного призначення і закладів обслуговування на проспекті Миколи Бажана біля станції метро Харківська у Дарницькому районі м. Києва від 19.03.2014 № ІУ 25.

Згідно даних, наведених замовником будівництва, ТОВ БУД-ІНВЕСТ МАРКЕТ, у декларації про початок виконання будівельних робіт від 19.03.2014 № ІУ 25, зокрема:

категорія складності - III;

загальна площа будівель відповідно до проектної документації 853 кв. м;

поверховість об`єкта один поверх.

На сьогодні Реєстр будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва не містить відомостей (даних) щодо документів, які засвідчують прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта за цією адресою.

Департамент з питань державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент) не видавав, не реєстрував документи, які засвідчують прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта за цією адресою.

Під час виїзду на місце встановлено, що за цією адресою, розташована чотирьохповерхова будівля.

Крім того, під час проведення перевірки виявлено, що перший поверх чотирьохповерхової будівлі за адресою: просп. Бажана Миколи, 1-Ц експлуатується в якості магазину ФОРА, без прийняття в експлуатацію у встановленому законодавством порядку, що підтверджується фіскальними чеками від 07.02.2022 N3 5/77/191 та від 09.02.2022 № 1/82/41.

Також, з метою здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою Департаменту здійснено пошук відомостей у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів і нерухомого майна щодо об`єкта; нерухомого майна (далі - Державний реєстр) щодо суб`єкта та сформовано інформаційну довідку від 15.02.2022 № 299680115.

В Інформаційній довідці від 15.02.2022 № 299680115 міститься інформація, що ТОВ БУД-ІНВЕСТ МАРКЕТ (ідентифікаційний код юридичної особи 35363599) на праві приватної власності належить незавершене будівництво готовністю 8% за адресою: м. Київ, просп. Бажана Миколи, будинок б/н (кадастровий номер: :90:311:0011) на підставі, зокрема, декларації про початок виконання будівельних робіт від 19.03.2014 № ІУ 25.

Також, посадовою особою Департаменту здійснено пошук відомостей у Державному реєстрі щодо об`єкта нерухомого майна та сформовано інформаційну довідку і від 14.02.2022 № 299396166.

В Інформаційній довідці від 14.02.2022 № 299396166 міститься інформація, зокрема, що ПрАТ Фора Рітейл (ідентифікаційний код юридичної особи 33870671) на праві приватної власності належить нежитлове приміщення, групи нежитлових приміщень № 2 магазин продовольчих та непродовольчих товарів загальною площею - 1332,3 кв.м (приміщення літера А: підвал, (номери приміщень 14-47) загальна площа - 395,8 кв. м; поверх І (номери приміщень 1-13) загальна площа - 936,5 кв. м) на просп. Бажана Миколи, 1-Ц на підставі договору купівлі-продажу, нерухомого майна від 11.11.2021 серія та номер 5576.

Також в Інформаційній довідці від 14.02.2022 №299396166 міститься інформація . що загальна площа об`єкта нерухомого манна за адресою: просп. Бажана Миколи, буд. 1-Ц, м. Київ - 6542,9 кв. м.

У частині 2 статті 331 Цивільного кодексу України (далі -ЦК України) чітко вказується, що право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

До завершення будівництва (створення майна) особа вважається власником матеріалів, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва (створення майна) (абзац перший частини третьої статті 331 ЦК України).

Об`єкт будівництва набуває статусу новоствореного нерухомого майна лише після прийняття об`єкта в експлуатацію та здійснення державної реєстрації права власності на нього.

Отже, ТОВ Фора та ПрАТ Фора Рітейл експлуатує перший поверх чотирьохповерхової будівлі за адресою: просп. Бажана Миколи, 1-Ц в якості магазину ФОРА, без прийняття в експлуатацію у встановленому законодавством порядку.

Враховуючи викладене, замовником будівництва, ТОВ БУД-ІНВЕСТ МАРКЕТ, за цією адресою збудовано чотирьохповерхову будівлю, яка не відповідає наведеним у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт від 19.03.2014 № ІУ 25 техніко-економічним показникам, зокрема: (загальній площі будівлі відповідно до проектної документації - 853 кв. м та поверховості об`єкта -один поверх), а також розробленій проєктній документації фізичною особою- підприємцем ОСОБА_2 та затвердженій наказом директора ТОВ БУД- ІНВЕСТ МАРКЕТ Легостаєвим Андрієм Сергійовичем від 24.02.2014 № 1 Про затвердження проектної документації.

Статтею 376 ЦК України визначено, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Відповідно до ДСТУ 8855:2019 Будівлі та споруди. Визначення класу наслідків (відповідальності) об`єкт будівництва за цією адресою віднесено до об`єктів з середніми (СС2) наслідками.

Враховуючи викладене, збудована чотирьохповерхова будівля за цією адресою без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, що є самочинним будівництвом згідно ст. 376 ЦК України.

В акті вказано, що у проведенні перевірки брав участь - керуюча магазином Фора ОСОБА_1 . Представник ТОВ Фора відмовився від підписання акта перевірки.

На підставі вказаного акта перевірки Департаментом з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) були прийняті такі документи:

- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15.02.2022, в якому описані виявлені в ході перевірки порушення та викладено вимогу з 15.02.2022 зупинити експлуатацію першого поверху чотирьохповерхової будівлі за адресою: просп. Бажана Миколи, 1-Ц до усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у відповідності до вимог законодавства; у термін до 15.03.2022 усунути виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у відповідності до вимог законодавства;

- протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.02.2021, у якому зазначено, що ТОВ Фора експлуатує перший поверх чотирьох поверхової будівлі за адресою: прос. Бажана Миколи, 1-Ц в якості магазину ФОРА, без прийняття в експлуатацію у встановленому законодавством порядку відповідно до ДСТУ 8855:2019 Будівлі та споруди. Визначення класу наслідків (відповідальності) об`єкт будівництва за цією адресою віднесено до об`єктів з середніми (СС2) наслідками, що є порушенням ч.8 ст. 39 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності". При цьому, відповідальність за встановленні під час перевірки порушення ТОВ Фора передбачена абз. 3 пункту 4 частини другої статті 2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, та призначено розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на 24.02.2022 о 10 год. 20 хв. у приміщенні Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Відповідно до інформації наявної в матеріалах справи, примірники вказаних документів були направлені ТОВ Фора рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення № 106.

Судом встановлено, що 14.07.2022 Департаментом з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 09/22/073-1811 від 14.07.2022, якою визнано позивача винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 3 пункту 4 частини другої статті 2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, та накладено штраф у сумі 962 000 грн.

Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачем спірних припису та постанови, позивач звернувся з даним позовом до суду про визнання їх протиправними та скасування, з приводу чого суд зазначає таке.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877).

Згідно з частиною першою статті 1 Закону №877 державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до положень статті 2 Закону №877 заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення, державного контролю за додержанням законодавства у сфері моніторингу, звітності та верифікації викидів парникових газів у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частини одинадцятої статті 4 1, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої та десятої статті 7, статей 9, 10, 12, 19, 20, 21 цього Закону.

Частиною першою статті 4 Закону №877 визначено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Згідно з частиною одинадцятою статті 4 Закону №877 плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.

Частиною першою статті 6 Закону №877 обумовлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є:

подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;

неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;

доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання;

звернення посадових осіб органів місцевого самоврядування про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства у випадках, коли право на подання такого звернення передбачено законом.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Фізичні особи та посадові особи органів місцевого самоврядування, які подали безпідставне звернення про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

Частиною третьої вказаної статті обумовлено, що суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до частин першої-п`ятої статті 7 Закону №877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначається, зокрема, дата початку та дата закінчення заходу.

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Відповідно до частини шостої-сьомої статті Закону №877 за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Відповідно до пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553), позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно із пунктом 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу Національної поліції для встановлення особи суб`єкта містобудування.

У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

Відповідно до пункту 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема, у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Як зазначив у позовній заяві позивач в жодний із днів перевірки його не було повідомлено про здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю).

Судом зазначає, що відповідачем не було надано доказів повідомлення ТОВ Фора про проведення державного архітектурно-будівельного контролю та проведення перевірки за участю уповноваженого представника ТОВ Фора, що також підтверджується відсутністю відповідних відомостей у відповідному Акті від 15.02.2022 б/н складеному за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Ураховуючи вищевикладене можна дійти висновку, що за відсутності повідомлення ТОВ Фора про проведення перевірки, відсутності уповноваженої особи ТОВ Фора під час перевірки посадовими особами відповідача також не було пред`явлено представнику ТОВ Фора направлення на перевірку та службових посвідчень.

Як було встановлено судом, в акті перевірки зазначено про присутність під час перевірки керівника суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи керуючої магазином Фора Корнієнко Ірини Миколаївни.

Доводи відповідача стосовно того, що під час виїзду посадової особи Департаменту на вказаний об`єкт будівництва, уповноваженій особі позивача - Корнієнко Ірині Миколаївні (присутність якої, зокрема зафіксовано на фотоматеріалах, що додаються до відзиву), було пред`явлено службове посвідчення та надано копію вказаного вище направлення для проведення планового (позапланового) заходу, однак остання відмовилась від підпису та отримання зазначеного документа, а також не надала документів необхідних для проведення позапланової перевірки, отже, перевірка проходила в присутності уповноваженої особи позивача, яка була обізнана про обставину проведення Департаментом позапланової перевірки судом не приймаються з огляду на наступне.

Відображення в акті від 15.02.2022 факту присутності при перевірці керуючої магазином Фора ОСОБА_1 не може свідчити про присутність під час перевірки представника ТОВ Фора, оскільки відповідачем не надано до суду документів, які б підтверджували особу уповноваженої особи суб`єкта перевірки керуючої магазином Фора Корнієнко Ірини Миколаївни, які повинні були б встановлені під час перевірки як і не надано доказів перебування вказаної особи в трудових відносинах з ТОВ Фора. Отже, вказане свідчить про неналежне повідомлення про перевірку та пред`явлення направлення на перевірку та службових посвідчень ТОВ Фора .

Таким чином, відповідачем, не доведено суду, що перевірка проходила в присутності уповноваженої особи позивача, яка була обізнана про обставину проведення Департаментом позапланової перевірки.

Вказані обставини свідчать про те, що представником позивача не було використано передбачений статтею 5 Закону №877 спосіб захисту свого порушеного права у разі своєчасного повідомлення про проведення перевірки, який полягає у недопуску посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки, оскільки останній був не повідомлений про проведення перевірки.

Суд зазначає, що процедурні порушення є підставою для скасування прийнятих за результатами такої перевірки владних управлінських рішень, оскільки такі процесуальні порушення призвели до прийняття суб`єктом владних повноважень протиправних рішень, отже оскаржуваний припис відповідача від 15.02.2022 підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Згідно з ч.1 ст.39 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що належать до I - III категорій складності, та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Частина 2 статті 39 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності обумовлює, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Перед прийняттям в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта замовник забезпечує проведення контрольного геодезичного знімання такого об`єкта. Контрольне геодезичне знімання здійснюється особами, які в установленому законом порядку включені до Державного реєстру сертифікованих інженерів-землевпорядників або Державного реєстру сертифікованих інженерів-геодезистів. Результати контрольного геодезичного знімання відображаються у формі електронного документа. Вимоги до змісту, структури і технічних характеристик електронного документа визначаються Кабінетом Міністрів України.

Особа, яка здійснила контрольне геодезичне знімання об`єкта, вносить його результати до Реєстру будівельної діяльності з присвоєнням реєстраційного номера в цій системі. Результати контрольного геодезичного знімання та відомості про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів передаються в порядку електронної інформаційної взаємодії до Державного земельного кадастру та відображаються на його картографічній основі.

Порядок електронної інформаційної взаємодії між Державним земельним кадастром та Єдиною державною електронною системою у сфері будівництва, а також перелік відомостей, обмін якими здійснюється в порядку такої взаємодії, визначаються Кабінетом Міністрів України в Порядку інформаційної взаємодії між кадастрами та інформаційними системами.

У разі якщо після видачі дозволу на виконання будівельних робіт відбулася зміна найменування замовника та/або генерального підрядника, та/або генерального проектувальника, та/або підрядника у зв`язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв`язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство, в акті готовності об`єкта до експлуатації та в заяві про видачу сертифіката вказується нове (змінене) найменування зазначених осіб (якщо згідно з формою акта та заявою цих осіб їх необхідно вказувати) із зазначенням того, що зміна найменування відбулася у зв`язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв`язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство. За наявності такого зазначення в акті готовності об`єкта до експлуатації та в заяві про видачу сертифіката орган державного архітектурно-будівельного контролю не має права відмовляти у видачі сертифіката з підстави різного найменування зазначених осіб у дозволі на виконання будівельних робіт та в акті готовності об`єкта до експлуатації і в заяві про видачу сертифіката.

Форма акта готовності об`єкта до експлуатації, порядок видачі сертифіката про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, розмір та порядок внесення плати за видачу сертифіката визначаються Кабінетом Міністрів України.

Акт готовності об`єкта до експлуатації підписується замовником, генеральним проектувальником, генеральним підрядником або підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників), субпідрядниками, страховиком (якщо об`єкт застрахований).

Частиною 8 статті 39 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності визначено, що експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Аналогічні положення містить і п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461, у відповідності до якого експлуатація об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Згідно положень частини 2 статті 4 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Згідно положень ч. 1 ст. 1 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Відповідно до абз. 3 п. 4 ч.2 ст. 2 Закону України Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті. що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатацію або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

З аналізу зазначеної статті вбачається, що відповідальність за невиконання приписів, можуть нести лише суб`єкти містобудування, а саме замовники будівництва або ті що виконують функції замовника і підрядника одночасно.

Вказана правова позиція узгоджується з постановою Верховного суду України від 04.03.2014 року та постановою Верховного Суду від 24.04.2019 у справі № 804/3355/16.

Згідно із ст. 1 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами стандартами і правилами, вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності, що тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Відповідно до п.4 ст.1 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

З аналізу наведених вище правових норм, законом встановлено відповідальність, зокрема, для суб`єктів містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів ( у разі провадження містобудівної діяльності).

Разом з тим, 11.11.2021 між ОСОБА_3 та ПрАТ Фора Рітейл укладено договір купівлі-продажу нерухомого майна, за умовами якого ОСОБА_3 передав у власність ПрАТ Фора Рітейл нежитлове приміщення група нежитлових приміщень № 2, магазин продовольчих та непродовольчих товарів, загальною площею 1332,3 кв.м. за адресою: м. Київ, проспект Бажана Миколи, будинок 1-Ц.

Як вбачається з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності індексний номер 284135238, 11.11.2021 ПрАТ Фора Рітейл зареєстровано право власності на вказане у договорі купівлі-продажу приміщення, зокрема нежитлове приміщення група нежитлових приміщень № 2, магазин продовольчих та непродовольчих товарів, загальною площею 1332,3 кв.м., Опис: група нежитлових приміщень № 2, магазин продовольчих та непродовольчих товарів: приміщення літера А: підвал, (номери приміщень 14-47) загальна площа 395,8 кв.м., поверх 1 (номери приміщень 1-13) загальна площа 936,5 кв.м., яке розташоване за адресою: м. Київ, проспект Бажана Миколи, будинок 1-Ц

Як було встановлено судом раніше, ПрАТ Фора Рітейл відповідно до договору оренди нежитлового приміщення №36Ф-1111/21 від 21.11.2021 передало ТОВ Фора у користування нежитлове приміщення група нежитлових приміщень № 2, магазин продовольчих та непродовольчих товарів, загальною площею 1332,3 кв.м., Опис: група нежитлових приміщень № 2, магазин продовольчих та непродовольчих товарів: приміщення літера А: підвал, (номери приміщень 14-47) загальна площа 395,8 кв.м., поверх 1 (номери приміщень 1-13) загальна площа 936,5 кв.м., яке розташоване за адресою: м. Київ, проспект Бажана Миколи, будинок 1-Ц.

Водночас, відповідно до Акта від 15.02.2022 згідно реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва замовникові будівництва ТОВ БУД ІНВЕСТ МАРКЕТ зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт Будівництво об`єкту торговельно-адміністративного призначення і закладів обслуговування біля станції метро Харківська у Дарницькому районі міста Києва.

Як вбачається з декларації про початок виконання будівельних робіт Будівництво об`єкту торговельно-адміністративного призначення і закладів обслуговування біля станції метро Харківська у Дарницькому районі міста Києва за адресою: прос. М. Бажана, біля станції метро Харківська. У Дарницькому районі міста Києва проектна документація розроблена фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 , рнокпп НОМЕР_1 , основні показники об`єкту будівництва загальна площа 853 кв.м; корисна площа 840 кв.м; поверховість один поверх, площа забудови 947 кв.м. Замовником об`єкта будівництва є ТОВ БУД ІНВЕСТ МАРКЕТ (; м. Київ, вул. Щекавицька, буд. 37/48, кв. 1). Вказана декларація зареєстрована Державною архітектурно-будівельною інспекцією України Управлінням дозвільних процедур Відділом методології та здійснення декларативних процедур 19.03.2014 № ІУ25.

Таким чином, замовником будівництва є ТОВ БУД-ІНВЕСТ МАРКЕТ, а не ТОВ Фора.

Так, відповідно до частини 10 статті 39 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

З огляду на вказане, ТОВ Фора не може нести відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності, яке допустила інша юридична особа.

Аналогічні правові висновки зазначені Верховним Судом у постанові від 24.04.2019 у справі № 804/3355/16. Так Верховний Суд зазначив. що ...Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що проектна документація на реконструкцію нежитлових приміщень (літ. А.) під магазин продовольчих та непродовольчих товарів з розвантажувальною рампою за адресою: м. Київ, вул. Андрія Малишка, 25/1, замовлена ТОВ АТБ-Інвест, а тому замовником будівництва є ТОВ АТБ-Інвест, а не позивач.

Крім того, суди виходили з того, що за змістом статті 2 Закону України Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності відповідальність за експлуатацію об`єктів, не введених в експлуатацію, можуть нести лише ті суб`єкти, які після закінчення будівництва та початку використання. маючи відповідний обов`язок, не ввели об`єкти містобудування в експлуатацію, за що встановлена відповідна відповідальність.

Також суди попередніх інстанцій виходили з того, що на час розгляду справи функції та повноваження територіального органу, утвореного як структурний підрозділ Державної архітектурно-будівельної інспекції України на території міста Києва здійснює Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України, від імені якого здійснено перевірку та прийнято оскаржувану постанову, а тому належним відповідачем у справі є саме Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

З такими висновками судів першої та апеляційної інстанцій колегія суддів погоджується і вважає, що вони відповідають нормам матеріального та процесуального права і фактичним обставинам справи.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що відповідачем не правомірно притягнуто позивача до відповідальності за абз. 3 п. 4 ч.2 ст. 2 Закону України Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності, тому спірна постанова про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності є протиправною та підлягає скасуванню.

Відповідно до статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

В силу положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, позовні вимоги позивача підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа..

Враховуючи той факт, що позов задоволено повністю, витрати позивача на сплату судового збору підлягають стягненню з відповідача у повному обсязі.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 15.02.2022 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 14.07.2022 №09/22/073-1810 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фора" (ідентифікаційний код 32294897) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (ідентифікаційний код 40224921) судовий збір у розмірі 16 911 (шістнадцять тисяч дев`ятсот одинадцять) грн. 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Василенко Г.Ю.