Справа № 640/13808/21
Суддя: Жук А.В.
Дата ухвалення: 2023-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

30 січня 2023 року

м. Київ

справа №640/13808/21

адміністративне провадження №К/990/7340/22

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Жука А.В., перевіривши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.09.2021 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.12.2021 у справі №640/13808/21

за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Верховного Суду в особі Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, третя особа - Громадська організація "Союз матерів "Захист" про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Касаційна скарга ОСОБА_1 до Верховного Суду надійшла 23 лютого 2022 року.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.02.2022 визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Жук А.В., судді: Соколов В.М., Мельник-Томенко Ж.М.

Ухвалою Верховного Суду від 18 квітня 2022 року заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду Жука А.В., Соколову В.М., Мельник-Томенко Ж.М. та всьому складу Касаційного адміністративного суду складі Верховного Суду у справі №640/13808/21 визнано необґрунтованою і передано до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України, для розгляду вказаної заяви.

Ухвалою Верховного Суду від 22 квітня 2022 року (у складі судді Єресько Л.О.) відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Жука А.В., Соколова В.М., Мельник-Томенко Ж.М. та всього складу Касаційного адміністративного суду складі Верховного Суду від участі у розгляді справи №640/13808/21 за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Верховного Суду в особі Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду третя особа - Громадська організація «Союз матерів «Захист» про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Верховного Суду від 28 квітня 2022 року відкрито касаційне провадження за скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 вересня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 грудня 2021 року у справі №640/13808/21.

Відповідно до частини 1 статті 340 КАС України суддя-доповідач в порядку підготовки справи до касаційного розгляду: 1) з`ясовує склад учасників справи; 2) вирішує письмово заявлені клопотання учасників справи; 3) вирішує питання про можливість попереднього розгляду справи або письмового провадження за наявними у справі матеріалами у суді касаційної інстанції; 4) вирішує питання про зупинення виконання судових рішень, які оскаржуються; 5) вирішує інші питання, необхідні для касаційного розгляду справи.

Після проведення підготовчих дій суддя-доповідач призначає справу до касаційного розгляду у судовому засіданні чи у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами (частина 3 статті 340 КАС України).

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 345 КАС України суд касаційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами у разі, зокрема, перегляду ухвал судів першої та апеляційної інстанцій.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 345 КАС України суд касаційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами у разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

В зазначеній касаційній скарзі заявлено клопотання про розгляд справи в суді касаційної інстанції за участю скаржника у відкритому судовому засіданні з викликом (повідомленням) всіх учасників справи.

Згідно з частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року однією з істотних гарантій справедливого судового розгляду є публічний судовий розгляд.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 26 травня 1988 року в справі "Ekbatani проти Швеціїї" зазначив, що якщо розгляд справи у суді першої інстанції був публічним, відсутність "публічності" при розгляді справи у другій та третій інстанціях може бути виправданою особливостями процедури по цій справі. Якщо скарга стосується виключно питання права, залишаючи осторонь фактичні обставини справи, то вимоги статті 6 Конвенції можуть бути дотримані і тоді, коли заявнику не було надано можливості бути заслуханим у апеляційному чи касаційному суді особисто.

Зокрема, як зазначив Європейський суд з прав людини, це стосується суду тієї інстанції, перед яким не ставиться завдання встановлення фактичних обставин, а лише перевірка правильності застосування норм права.

Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

З матеріалів справи встановлено, що суд апеляційної інстанції розглядав цю справу у відкритому судовому засіданні, тобто відбувся її публічний розгляд.

Окрім того, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Axen v. Germany", заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року "Varela Assalino contre le Portugal", заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Верховним Судом створено учасникам процесу у даній справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в касаційній скарзі, запереченні на касаційну скаргу не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Враховуючи наявність клопотння про розгляд вказаної справи за участю сторін, враховуючи вимоги пунктів 1, 3 частини першої статті 345 КАС України, та відповідну практику Європейського суду з прав людини, розгляд цієї справи можливо провести в порядку письмового провадження за наявними в ній матеріалами без виклику учасників справи.

Суддею-доповідачем згідно із статтею 340 КАС України проведені необхідні дії з підготовки справи до касаційного розгляду.

Враховуючи викладене, справа може бути розглянута у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.

Керуючись статтями 340, 345 КАС України, Суд,

УХВАЛИВ:

1. Підготовчі дії у справі закінчити.

2. Справу призначити до розгляду у порядку письмового провадження у суді касаційної інстанції за наявними у справі матеріалами, який відбудеться у Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. Князів Острозьких (вул. Московська), 8, корп. 5.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

...........................

А.В. Жук,

Суддя Верховного Суду