Справа № 320/3295/22
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2023-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/3295/22 Суддя (судді) суду 1-ї інст.:
ПОСТАНОВА

Іменем України

30 січня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Сорочка Є.О.,

суддів Аліменка В.О.,

Безименної Н.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 23.05.2022 у справі за адміністративним позовом Північного офісу Держаудитслужби до Державного спеціалізованого підприємства «Центральне підприємство з поводження з радіоактивними відходами» про зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив зобов`язати відповідача виконати пункти 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13 вимоги Північного офісу Держаудитслужби від 26.11.2020 №262610-14/8345-2020 та надати копії документів, завірені у відповідності до вимог чинного законодавства, що підтверджують її виконання.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.04.2022 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу 10-денний строк з дня отримання копії ухвали суду, протягом якого позивачу необхідно було усунути недоліки позовної заяви.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.05.2022 позов повернуто.

Позивач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що підстави для повернення позову були відсутні.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Частинами п`ятою-дев`ятою статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) встановлені вимоги до змісту позовної заяви, а статтею 161 КАС перелік та вимоги документів, що додаються до неї.

Відповідно до частин першої-другої статті 169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Залишаючи позовну заяву без руху, суд першої інстанції вказав, що протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- надати копію вимоги Північного офісу Держаудитслужби від 26.11.2020 №262610-14/8345-2020;

- надати докази сплати судового збору у розмірі 211,00 грн. за подання даного адміністративного позову (оригінал платіжного документу);

- надати заяву про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою та докази поважності причин його пропуску.

Виявлені судом недоліки позову скаржник не заперечив.

Відповідно до частин п`ятої-шостої статті 251 КАС учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Положенням про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17.07.2021 №1845/0/15-21(далі - Положення) визначено, що офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України (підпункт 5.8 пункту 5 Положення).

За загальним правилом у разі наявності в особи, у тому числі у суб`єкта владних повноважень, офіційної електронної адреси надсилання судових рішень, судових викликів або судових повідомлень учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється шляхом надсилання їх на офіційну електронну адресу. Надсилання ж вищевказаних процесуальних документів рекомендованим листом з повідомленням про вручення або у інший, визначений процесуальним законом спосіб, здійснюється за відсутності в особи офіційної електронної адреси. Аналогічні висновки висловлені Верховним Судом у постанові від 22.08.2022 у справі № 420/435/21.

Відтак, допустимим доказом, що підтверджує вручення судового рішення, надісланого в електронній формі, є довідка про доставку електронного листа на офіційну електронну адресу (постанова Верховного Суду від 15.12.2022 по справі № 420/21259/21).

Як вбачається з матеріалів справи, у позовній заяві та в апеляційній скарзі позивачем зазначена адреса електронної пошити - « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Ця ж адреса вказана на веб-порталі позивача «https://kv.dasu.gov.ua/» у розділі «Контакти». У зв`язку із цим, вказана адреса електронної пошти є офіційною, що підтверджує скаржник і в апеляційній скарзі.

Ухвалу про залишення позовної без руху доставлено на офіційне адресу електронної пошти позивача « ІНФОРМАЦІЯ_1» 13.04.2022 про що Київським окружним адміністративним судом 18.04.2022 складено відповідну довідку (а.с. 17).

Відтак, у відповідності до статті 251 КАС 18.04.2022 увалу про залишення позову без руху отримано позивачем 18.04.2022, а тому у строк до 28.04.2022 він мав право на усунення недоліків позову.

Проте, станом на час прийняття оскаржуваної ухвали, недоліки позову усунені не були.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк; у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що у суду першої інстанції були наявні правові підстави для повернення позову.

Щодо доводів скаржника про те, що ухвалу про залишення без руху було фактично отримано лише 30.05.2022 у зв`язку із запровадженням військового стану, запровадженим простоєм у роботі працівників та з оглядну на значне навантаження, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Сам лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку для органу державної влади, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на роботу цього державного органу.

Водночас позивач не зазначив, які конкретні обставини перешкодили йому ознайомитися з доставленою йому ухвалою про залишення позову без руху, враховуючи те, що ситуація у м. Києві у травні 2022 року була контрольована, органи державної влади працювали у штатному режимі.

Запровадження та припинення простою у роботі окремих працівників здійснюється з волі самого позивача, а тому наведені обставини не можуть бути визнані судом об`єктивними.

Неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного усунення недоліків позову є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Позивач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо усунення недоліків позову.

Подібний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 26.09.2022 у справі №560/403/22, від 03.11.2022 у справі №560/15534/21 та від 22.12.2022 у справі №380/19423/21.

Відтак, запровадження воєнного стану та простою у роботі працівників, у зв`язку із чи ухвалу про залишення позову без руху було зареєстровано у власній системі документообігу практично через півтора місяці після її надходження, не виправдовує причин не усунення недоліків позову у встановлений судом першої інстанції десятиденний строк.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про повернення позову.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Інші доводи учасників справи висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 КАС.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 34, 243, 311, 312, 316, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби залишити без задоволення, а ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 23.05.2022 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя В.О. Аліменко

Суддя Н.В. Безименна