Справа № 120/9676/22
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

в частині позовних вимог

м. Вінниця

24 січня 2023 р. Справа № 120/9676/22

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Бошкової Юлії Миколаївни, розглянувши у письмовому порядку за правилами спрощеного позовного провадження клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії.

За змістом позовних вимог позивач просить суд:

- визнання протиправними дій відповідача щодо відмови у перерахунку та виплаті призначеної пенсії, з урахуванням показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні 9118,81 грн за 2018-2020 роки;

- зобов`язання відповідача здійснити перерахунок та виплачувати пенсію за віком з 01.03.2021 згідно з ст. 26 та в порядку ч. 2 ст. 40 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", з урахуванням показника середньої заробітної плати в Україні 9118,81 грн за 2018-2020 роки;

- зобов`язати ГУ ПФУ у Вінницькій області виплатити різницю між виплаченою пенсією та перерахованою згідно порядку, передбаченого ч. 2 ст. 40 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування",з урахуванням показника середньої заробітної плати в Україні 9118,81 грн за 2018-2020 роки.

Ухвалою від 28.11.2022 відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

15.12.2022 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому представник відповідача просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою від 09.01.2023 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачеві 5-денний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із позовною заявою із зазначенням підстав для поновлення такого строку та доказами поважності причин його пропуску.

23.01.2023 позивачем подано клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду, у якому ОСОБА_1 зазначає, що вона в усному порядку зверталась до ГУ ПФУ у Вінницькій області щодо здійснення перерахунку пенсії. У свою чергу, відповідач повідомив, що у разі, якщо пенсії за Законом № 1058 буде більшою ніж розмір пенсії за Законом № 3723, то перерахунок буде здійснено автоматично. Водночас, пізніше їй стало відомо, що ГУ ПФУ у Вінницькій області здійснило перерахунок її пенсії відповідно до Закону № 1058, однак застосувало показник середньої заробітної плати за 2014-2016 роки.

Вищезазначені обставини, на переконання позивача, обумовили пропуск звернення до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку викладеним у заяві позивача доводам щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд враховує таке.

За загальним правилом для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, перебіг строку для звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не може визнаватися поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Щодо відліку строку звернення із адміністративним позовом, суд зазначає, що порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «повинен дізнатися», що містяться в ч. 2 ст. 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку позивача знати про стан своїх прав. При визначенні початку перебігу строку звернення до суду, суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Згідно із правовою позицією Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав, викладеної у постанові від 31.03.2021 у справі №240/12017/19 при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись".

Так, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

У постанові від 31.03.2021 у справі №240/12017/19 Верховний Суд також відступив від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29.10.2020 у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18 (касаційне провадження № К/9901/1313/18) щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах. При цьому, Верховний Суд вважав, що з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд вкотре наголошує, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

В той же час суд вважає, що звернення позивача до пенсійного органу із заявою щодо перерахунку пенсії більш ніж через рік з часу її призначення (переведення), не підпадає під описане вище виключення.

Таким чином, реалізація особою права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб. У разі якщо особа, яка необґрунтовано і не дотримуючись такого порядку, самостійно позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Тому, наведені позивачем в клопотання про поновлення строку звернення до суду обставини не можуть бути визнані судом як поважні причини пропуску строку звернення до суду.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи позивач із заявою про здійснення перерахунку призначеної пенсії з урахуванням показника середньої заробітної плати в Україні за 2018-2020 роки позивач звернулась лише 30.08.2022. У свою чергу, ГУ ПФУ у Вінницькій області листом від 22.09.2022 вказала на відсутність підстав для здійснення перерахунку пенсії.

Проте, суд вкотре наголошує, що подання такої заяви та отримання відповіді на неї не змінює моменту, з якого починає свій відлік строк звернення до суду, а свідчить лише про час, коли позивач почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в цьому випадку, оскільки такі дії позивач почала вчиняти більш ніж через рік від тоді, коли на її думку мало місце факт порушення її прав.

Відтак, оскільки позивачем не наведено переконливих доводів та не надано належних доказів в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду, в силу чого суд не вбачає підстав для визнання причин пропуску такого строку поважними.

У свою чергу суд вважає, що пропуск строку звернення до суду охоплюється лише тією частиною позовних вимог, яка виходить за рамки шестимісячного строку до звернення позивача до суду.

Так, суд враховує, що в межах цієї справи позивач оскаржує дії відповідача щодо відмови у здійсненні з 01.03.2021 перерахунку та виплати призначеної пенсії, з урахуванням показника середньої заробітної плати в України за 2018-2020 роки.

Тобто, в цьому разі позивач оскаржує триваюче порушення, яке, як вона вважає, призводить до обмеження її пенсійних виплат і по даний час. Таким чином, в межах спірних правовідносин визначений у ч. 2 ст. 122 КАС України строк звернення до суду має охоплюватися виключно шестимісячним строком до моменту звернення позивача до суду - 18.11.2022 (день здачі позовної заяви у відділення зв`язку). Отже, в даному випадку заявлені у цій справі позовні вимоги щодо оскарження дій відповідача за період з 18.05.2022 (в межах шестимісячного строку до моменту звернення до суду) необхідно вважати такими, що заявлені позивачем в межах визначеного у ч. 2 ст. 122 КАС України процесуального строку.

Натомість, заявлені у цій справі позовні вимоги за період з 01.03.2021 по 17.05.2022 підлягають залишенню без розгляду у зв`язку із пропуском позивачем у цій частині строку звернення до суду та відсутністю підстав для його поновлення.

Відповідно до частини 3 статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до пункту 8 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до частин 3 та 4 статті 240 КАС України про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена. Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись ст. 122, 123, 240, 248, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області в частині позовних вимог що стосуються оскарження дій відповідача щодо відмови у здійсненні за період з 01.03.2021 по 17.05.2022 перерахунку та виплати призначеної пенсії, з урахуванням показника середньої заробітної плати в України за 2018-2020 роки та зобов`язання відповідача здійснити перерахунок пенсії за відповідний період - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна