Справа № 620/6363/22
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2023-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 620/6363/22 Суддя (судді) першої інстанції: Бородавкіна С.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Файдюка В.В.

суддів: Єгорової Н.М.

Собківа Я.М.

при секретарі: Шепель О.О.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогул, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Чернігівського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області, в якому просив:

- визнати незаконним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Київській області від 09 березня 2022 року №45о/с «По особовому складу» в частині звільнення зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» лейтенанта поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_1), дізнавача відділу поліції №1 Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області;

- поновити ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ) на посаді дізнавача відділу поліції №1 Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області з 09 березня 2022 року;

- стягнути з відповідача на користь лейтенанта поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_1) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 09 березня 2022 року до дня фактичного поновлення на посаді.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2022 року вказаний адміністративний позов - повернуто позивачу на підставі п.9 ч.4 статті 169 КАС України.

Підставою для повернення вказаного позову стало невиконання позивачем, на думку суду першої інстанції, вимог ухвали Чернігівського окружного адміністративного суду від 23 вересня 2022 року, якою адміністративний позов було залишено без руху, зокрема, не надання позивачем доказів, які б свідчили про існування обставин, що об`єктивно перешкоджали йому звернутись з даним позовом до суду у межах місячного строку, встановленого законом.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом порушено норми процесуального права.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що про факт звільнення позивач дізнався 30 серпня 2022 року з матеріалів справи №640/10791/22 про забезпечення доказів, додатком до якого було надано витяг з наказу начальника Головного Управління Національної поліції в Київській області №45 о/с від 09 березня 2022 року «По особовому складу», наказ ГУНП в Київській області №55 від 08 березня 2022 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області» та Висновок службового розслідування за інформацією, викладеною у доповідних записках начальників структурних та відокремлених підрозділів ГУНП в Київській області, які виразилися у порушенні вимог статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» від 08 березня 2022 року.

На переконання позивача, строк звернення до суду за вирішенням трудового спору обраховується з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення місячний строк обраховується з дня вручення працівникові копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

Суд проігнорував надані разом із заявою про усунення недоліки докази, з яких вбачається, що відповідач в рамках забезпечення доказів по справі №640/10791/22 тільки 17 серпня 2022 року направив до Окружного адміністративного суду міста Києва матеріали службового розслідування та особової справи позивача, що підтверджується наліпкою на паперовому конверті 062.

Враховуючи, що про факт звільнення позивач дізнався 30 серпня 2022 року з матеріалів справи №640/10791/22 про забезпечення доказів, а позов подано 15 вересня 2022 року, ні місячний строк, встановлений ч. 5 статті 122 КАС України, ні 15 денний строк, встановлений частиною 4 статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, порушено не було.

Відповідно до ч.2 статті 312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

Згідно п.3 ч.1 статті 294 КАС України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо: повернення заяви позивачеві (заявникові).

Керуючись вказаними нормами, суд призначив дану справу до розгляду в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 2 статті 309 КАС України у виняткових випадках апеляційний суд за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи може продовжити строк розгляду справи, але не більш як на п`ятнадцять днів, про що постановляє ухвалу.

Пунктом 1 статті 6 ратифікованої Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року Конвенції про захист прав людини та основних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку.

Згідно п. 26 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень ухвалення рішення в розумні строки відповідно до статті 6 Конвенції також можна вважати важливим елементом його якості. Проте можливе виникнення суперечностей між швидкістю проведення процесу та іншими чинниками, пов`язаними з якістю, такими як право на справедливий розгляд справи, яке також гарантується статтею 6 Конвенції. Оскільки важливо забезпечувати соціальну гармонію та юридичну визначеність, то попри очевидну необхідність враховувати часовий елемент слід також зважати й на інші чинники.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указами Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022, від 18 квітня 2022 року № 259/2022, від 17 травня 2022 року № 341/2022 та від 12 серпня 2022 року № 573 строк дії воєнного стану в Україні було продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Враховуючи те, що розгляд апеляційної скарги здійснюється в умовах воєнного стану, що суттєво обмежує можливість вирішення справи у строк, встановлений статтею 309 КАС України, колегія суддів з метою забезпечення повного та всебічного розгляду справи, а також прийняття законного та обґрунтованого рішення з дотриманням процесуальних прав усіх учасників судового процесу в умовах діючого воєнного стану, дійшла висновку про наявність підстав для продовження строку розгляду апеляційної скарги на розумний строк.

Заслухавши доповідь судді, розглянувши та перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою суду першої інстанції від 23 вересня 2022 року позовну заяву було залишено без руху з підстав пропуску ОСОБА_1 місячного строку звернення до суду і неподанням заяви про його поновлення. Судом встановлено позивачу десятиденний строк для усунення визначених в ухвалі недоліків шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду.

На виконання вимог вказаної ухвали суду від представника позивача надійшла заява про поновлення пропущеного процесуального строку, мотивована тим, що відлік строку для звернення до суду з даним позовом пов`язується з днем, коли відбулось ознайомлення зі спірним наказом. Оскільки про факт звільнення позивач дізнався 30 серпня 2022 року з клопотання Головного управління Національної поліції в Київській області про долучення матеріалів до справи №640/10791/22 на виконання ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва про забезпечення доказів, а позов до суду подано 15 вересня 2022 року, представник позивача вважав, що процесуальний строк порушено не було.

Розглянувши вказану заяву представника позивача та додані до неї матеріали, суд дійшов висновку про неповажність причин пропуску строку звернення до суду. При цьому суд зазначив, що доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав. Вказав, з посиланням на практику Верховного Суду, що строк в один місяць визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилася, чи буде вона звертатися до суду із позовом щодо оскарження рішення дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень.

Обґрунтовуючи заяву про поновлення строку звернення до суду, представник позивача зазначив, що до 30 серпня 2022 року позивач не був обізнаний про факт його звільнення зі служби в Національній поліції України, однак, суд до таких доводів поставився критично, оскільки спірним наказом № 45 о/с позивача звільнено зі служби в поліції з 09 березня 2022 року без виплати грошового забезпечення. Тобто, після винесення спірного наказу позивач не виконував посадові обов`язки та грошове забезпечення не отримував, відтак, мав об`єктивну можливість дізнатись як про звільнення зі служби в поліції, так і про підстави прийнятого відповідачем рішення.

Колегія суддів не погоджується з такою позицією суду першої інстанції, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1-3 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Початок перебігу строку звернення працівника до суду у справах про звільнення визначений у ч. 2 статті 233 КЗпП України, відповідно до якої цей строк обчислюється з дня вручення працівнику копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

У розумінні п. 17 ч. 1 статті 4 КАС України проходження служби в органах Національної поліції України належить до публічної служби.

Відповідно до вимог рішення Конституційного Суду України від 07 травня 2002 року №8- рп/202 при розгляді та вирішенні конкретних справ, пов`язаних із спорами щодо проходження публічної служби, Адміністративний суд, встановивши відсутність у спеціальних нормативно-правових актах положень, якими врегульовано спірні правовідносини, може застосовувати норми Кодексу законів про працю України (КЗпП), у якому визначено основні трудові права працівників.

Працівник може звернутися з позовною заявою про поновлення на роботі й оплату за час вимушеного прогулу до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду за місцезнаходженням підприємства (установи, організації) або за зареєстрованим місцем проживання/перебування позивача відповідно до порядку, передбаченого законодавством, в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки (стаття 233 КЗпП України).

Аналіз зазначеної норми права дає підстави для висновку про те, що строк звернення до суду за вирішенням трудового спору обраховується з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення місячний строк обраховується з дня вручення працівникові копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки, тобто ця норма містить вичерпний перелік обставин, з настанням яких починається перебіг строку звернення до суду.

У постанові Верховного Суду України від 16 березня 2016 року у справі № 6-2426цс15 зроблено висновок, що статтею 233 КЗпП України визначено три випадки обчислення початку перебігу строку звернення до суду. Так, перебіг строку звернення до суду починається у разі: вирішення трудового спору - з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права (тримісячний строк звернення до суду); розгляду справи про звільнення - з дня вручення копії наказу про звільнення (місячний строк звернення до суду); розгляду справи про звільнення - з дня видачі трудової книжки (місячний строк звернення до суду).

Таким чином колегія суддів наголошує, що строк звернення до суду із цим позовом становить один місяць з дня вручення працівникові копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

Разом з тим, Чернігівський окружний адміністративний суд залишив поза увагою наведені вище норми ч. 2 статті 233 КЗпП України, за якими місячний строк обчислюються з дня, коли звільнена особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, тобто з дня вручення їй копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

Так, з Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що у липні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва із заявою про забезпечення доказів до подання позовної заяви, в якій просив суд, серед іншого витребувати у Головного управління Національної поліції в Київській області: належним чином завірену копію Наказу про звільнення зі служби в поліції; належним чином завірену копію наказу на проведення службового розслідування відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_1); належним чином завірену копію висновку службового розслідування, на підставі якого звільнено зі служби в поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_1) (https://reestr.court.gov.ua/Review/105970462).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 липня 2022 року по справі №640/10791/22 заяву ОСОБА_1 про забезпечення доказів до подання позовної заяви у справі №640/10791/22 задоволено та одночасно зобов`язано ОСОБА_1 у строк до 08 серпня 2022 року повідомити суд про подання відповідної позовної заяви, намір про подання якої зазначено заявником у заяві про забезпечення доказів (https://reestr.court.gov.ua/Review/105971054).

Надалі у зв`язку з тим, що станом на 18 серпня 2022 року вимоги ухвали суду від 26 липня 2022 року заявником виконано не було та не повідомлено Окружний адміністративний суд міста Києва про подання відповідної позовної заяви, ухвалою суду від 18 серпня 2022 року скасовано ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва про забезпечення доказів від 26 липня 2022 року №640/10791/22 (https://reestr.court.gov.ua/Review/106063648).

В той же час, з наданих разом із заявою про усунення недоліки доказів вбачається, що відповідач в рамках забезпечення доказів по справі №640/10791/22 тільки 17 серпня 2022 року направив до Окружного адміністративного суду міста Києва матеріали службового розслідування та особової справи позивача, що підтверджується наліпкою на паперовому конверті 062.

Разом з цим, клопотання відповідача про долучення матеріалів до справи зареєстровано в Окружному адміністративному суді міста Києва 19 серпня 2022 року за №71136/22, що підтверджується відповідною відміткою на першій сторінці цього клопотання. Також на вказаній сторінці наявна відмітка резолюції у верхньому лівому куті, датована 22 серпня 2022 року.

30 серпня 2022 року позивача було повідомлено про надходження матеріалів службового розслідування та особової справи позивача в рамках ухвали про забезпечення доказів по справі №640/10791/22 та можливість з ними ознайомитися.

Матеріали справи свідчать, що зі спірним наказом ОСОБА_1 ознайомився 30 серпня 2022 року, а відтак звернення до суду з позовом про його скасування 15 вересня 2022 року мало місце у межах встановленого ч. 5 статті 122 КАС України місячного строку.

З урахуванням наведеного суд апеляційної інстанції погоджується з доводами апеляційної скарги про те, що оскільки з оскаржуваним наказом позивач ознайомився 30 серпня 2022 року, то звернення до суду із цим позовом 15 вересня 2022 року відбулося із дотриманням встановленого процесуальним законом строку, що свідчить про помилковість оскаржуваної ухвали суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1-3 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Приписи п. 9 ч. 4 статті 169 КАС України визначають, що позовна заява повертається позивачеві, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1-2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Отже, неподання особою в зазначений строк заяви або визнання неповажними підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду є підставою для повернення позовної заяви відповідно до п. 9 ч. 4 статті 169 КАС України.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції при вирішенні питання про повернення позовної заяви не було повно з`ясовано фактичні обставини справи та неправильно застосовано норми процесуального права, у зв`язку з чим вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити - ухвалу суду першої інстанції скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до статті 320 КАС України - підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, зокрема, є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Керуючись ст. ст. 312, 320, 321, 322, 325, 328 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2022 року - скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Повний текст рішення виготовлено 24 січня 2023 року.

Головуючий суддя: В.В. Файдюк

Судді: Н.М. Єгорова

Я.М. Собків