Справа № 420/15831/22
Суддя: Харченко Ю.В.
Дата ухвалення: 2023-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2023 року

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Харченко Ю.В. розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника відповідача - Головного управління Національної поліції в Одеській області (від 09.01.2023 вхід.№ ЕП/658/23) щодо залишення без розгляду адміністративного позову ОСОБА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить суд визнати протиправним та скасувати п. 3 наказу ГУНП в Одеській області №1782 вiд 03.10.2022 «Про притягнення до дисциплінарної вiдповiдальностi посадових осіб окремих територіальних підрозділів ГУНП в Одеській області» про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани старшого iнспектора сектору реагування патрульної поліції i відділення поліції №1 Березівського РВП ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 08.11.2022 р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі № 420/15831/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 09.12.2022 р. витребувано від Головного управління Національної поліції в Одеській області належним чином засвідчені копії матеріалів службового розслідування відносно ОСОБА_1 . Зупинено провадження по справі № 420/15831/22, - до отримання витребуваних судом письмових доказів.

Ухвалою суду від 26.12.2022 року поновлено провадження у справі №420/15831/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, відповідно до положень ст.237 КАС України.

09.01.2023 року до суду від представника відповідача - Головного управління Національної поліції в Одеській області надійшло клопотання (вхід.№ ЕП/658/23) щодо залишення адміністративного позову по справі № 420/15831/22 без розгляду, оскільки про можливе порушення своїх прав позивачеві стало відомо 04.10.2022 р. Водночас, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою лише 03.11.2022 р., тобто із порушенням встановленого 15 - денного строку для оскарження до суду, передбаченого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України».

16.01.2023 року до Одеського окружного адміністративного суду від позивача - ОСОБА_1 надійшли письмові заперечення (вхід.№ 1408/23) на клопотання Головного управління Національної поліції в Одеській області щодо залишення адміністративного позову по справі № 420/15831/22 без розгляду, в якому позивач зазначив, що, на його думку, в межах спірних правовідносин, з урахуванням положень ч. 5 ст.122КАС України, строк звернення до суду становить 1 місяць з моменту, коли позивач дізнався про порушення його прав внаслідок прийняття відповідачем оскаржуваного наказу. При цьому, зі спірними наказами позивач ознайомився 04.10.2022 р., у зв`язку з чим дану позовну заяву ним подано в межах передбаченого законодавчими приписами строку. Крім того, на думку позивача, право поліцейського на оскарження до суду наказу про накладення дисциплінарного стягнення не підлягає обмеженню у залежності від дії воєнного стану.

Відповідно до ч.6 ст.7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Згідно з п.10 ч.1 ст.4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, та зважаючи, що дана адміністративна справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), розгляд клопотання представника відповідача - Головного управління Національної поліції в Одеській області (від 09.01.2023 вхід.№ ЕП/658/23) щодо залишення адміністративного позову без розгляду, здійснюється в порядку письмового провадження.

Так, як встановлено судом, та вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , займає посаду старшого інспектора сектору реагування патрульної поліції ВП №1 Березівського РВП ГУНМ в Одеській області.

Відповідно до п. 3 Наказу начальника ГУНП в Одеській області генерала поліції третього рангу М. Семенишина №1782 від 03.10.2022 р. «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності посадових осіб окремих територіальних підрозділів ГУНП в Одеській області» позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності і оголошено сувору догану. Зміст вказаного рішення суб`єкта владних повноважень до відома ОСОБА_1 доведено 04.10.2022р., про що останнім, у тому числі, зазначено у позовній заяві, та підтверджується його особистим підписом на спірному Наказі №1782 від 03.10.2022 р.

Не погодившись із наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області №1782 від 03.10.2022 р., ОСОБА_1 за захистом прав, свобод та охоронюваних законом інтересів 03.11.2022 р. звернувся до суду з даною позовною заявою.

Так, частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Для реалізації конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні створено систему адміністративних судів.

Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає КАС України, частиною першою статті 5 якого визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частиною першою статті 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Отже, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням такого спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому, перебіг процесуального строку звернення до суду починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частинами 1-5 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним місячним строком, визначеним у частині 5 статті 122 цього Кодексу.

У зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України з 24.02.2022р. в Україні введено воєнний стан, дію якого наразі продовжено до 19.02.2023року, включно.

Так, 15.03.2022р. Верховною Радою України прийнято Закон України «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану».

З урахуванням вказаного нормативно-правового акту, Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", доповнено розділом V «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану».

Порядок оскарження дисциплінарного стягнення, застосованого у період дії воєнного стану, визначено статтею 31 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», відповідно до якої поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку, що до спірних правовідносин слід застосовувати, передбачений статтею 31 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», 15-ти денний строк звернення до суду, який обчислюються з дня ознайомлення поліцейського з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Такий строк у період воєнного стану законодавцем визнано достатнім для оскарження дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади.

Таким чином, вище окреслене повністю спростовує твердження позивача, що в межах досліджуваних правовідносин має застосовуватися, передбачений ч.5 ст.122 КАС України, місячний строк звернення до суду, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зокрема, як встановлено судом, та не заперечується позивачем, зміст оскаржуваного Наказу ГУНП в Одеській області №1782 вiд 03.10.2022 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності посадових осіб окремих територіальних підрозділів ГУНП в Одеській області» про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани старшого інспектора сектору реагування патрульної поліції i відділення поліції №1 Березівського РВП ГУНП в Одеській областi капітана поліції ОСОБА_1 , доведено до відома позивача 04.10.2022р.

Натомість, дану позовну заяву через орган поштового зв`язку на адресу Одеського окружного адміністративного суду надіслано лише 02.11.2022 р., тобто поза межами визначеного законодавчими приписами спеціального строку.

Відповідно до положень п.9 ч.3 ст.2 КАС України основними засадами (принципами) адміністративного судочинства, серед іншого, є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно з ч.1 ст.45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

До того ж, суд вважає за доцільне наголосити, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Необхідність дотримання законодавчо встановленого строку, впливає на права та обов`язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обов`язків. Строки це засіб впорядкування суспільних відносин, без якого неможливо уявити діяльність публічної адміністрації, нормативного акта, якою б юридичною силою він не був наділений.

Строком звернення до адміністративного суду є строк, в межах якого особа, котра має право на подання позову, може звернутися до адміністративного суду з метою захисту своїх прав в межах публічно-правових відносин чи для реалізації владних повноважень.

Строк звернення до суду обчислюється, за загальним правилом, з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків, оскільки строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними, адже після їх завершення, якщо жодна із сторін не звернулась до суду за захистом прав та охоронюваних законом інтересів, відповідні правовідносини набувають статусу стабільних.

Так, поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони, та пов`язані з наявністю дійсно істотних перешкод чи труднощів для своєчасного вчинення відповідних дій.

Зокрема, доказами, котрі свідчать про день, коли особа дізналася про порушення своїх прав, є відповідний підпис про одержання рішення, докази відправки та отримання кореспонденції, акт про відмову одержати документ (надати пояснення), довідки, складені особами, у випадках, передбачених законом.

Водночас, доказами того, що особа апріорі знала про порушення своїх прав, та охоронюваних законом інтересів, є її дії, спрямовані на захист та відновлення порушеного права, як то оскарження рішення (дії чи бездіяльність), письмові звернення з цього приводу, а також докази, котрі свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Натомість, суд зазначає, що позивачем не наведено як жодних обґрунтувань, так і не надано будь-яких доказів на підтвердження наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду з даною позовною заявою. До того ж, позивачем - ОСОБА_1 до суду не подано відповідної заяви про поновлення строку звернення до суду, стверджуючи, що ним строки звернення до суду не порушено.

Відтак, приймаючи до уваги вищевикладене, а також те, що позивачем не надано до суду належних та допустимих доказів на підтвердження, та обґрунтування поважності причин пропуску законодавчо визначеного строку для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та охоронюваних законом інтересів, суд дійшов висновку щодо обґрунтованості клопотання Головного управління Національної поліції в Одеській області (від 09.01.2023 вхід.№ ЕП/658/23) про залишення адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, без розгляду, та можливості його задоволення, з вищеокреслених підстав.

Керуючись ст. 4, ст. 7, ст. 45, ст. 122, ст. 123, ст. 205, ст.ст. 240, 243-248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання представника відповідача - Головного управління Національної поліції в Одеській області (від 09.01.2023 вхід.№ ЕП/658/23) щодо залишення адміністративного позову ОСОБА_1 , по справі №420/15831/22, без розгляду, - задовольнити.

2. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст.256 КАС України.

Ухвала суду може бути оскаржена, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Одеського апеляційного адміністративного суду у строки визначені статтею 295 КАС України.

Ухвалу складено 26.01.2023 р., з урахуванням знаходження судді Харченко Ю.В. у відпустці, у період часу з 02.01.2023 р. по 18.01.2023 р., включно.

Суддя Харченко Ю.В.

Клопотання представника відповідача - Головного управління Національної поліції в Одеській області (від 09.01.2023 вхід.№ ЕП/658/23) щодо залишення адміністративного позову ОСОБА_1 , по справі №420/15831/22, без розгляду, - задовольнити.

26.01.23.