Справа № 287/2416/22
Суддя: Винар Л. В.
Дата ухвалення: 2023-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Олевський районний суд Житомирської області
Справа № 287/2416/22
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 січня 2023 року м. Олевськ

Суддя Олевського районного суду Житомирської області Винар Л.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Житомирській області лейтенанта поліції Хомутовської Юлії Дмитрівни про скасування постанов про накладення адміністративних стягнень серії БАД № 638364 від 04.12.2022 року, -

ВСТАНОВИВ :

До Олевського районного суду Житомирської області надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Житомирській області лейтенанта поліції Хомутовської Юлії Дмитрівни про скасування постанов про накладення адміністративних стягнень серії БАД № 638364 від 04.12.2022 року.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано судді Винару Л.В.

Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Разом з тим, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року.

Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Порядок звернення до суду за судовим захистом врегульований Кодексом адміністративного судочинства України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, які в цьому Кодексі встановлені.

Всупереч вимогам ст. 160 КАС України в позовній заяві:

- не вірно зазначено найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

- не вірно зазначено назву посади відповідача.

Також, згідно вступної частини позовної заяви ОСОБА_1 подана позовна заява про скасування постанов про накладення адміністративних стягнень, проте зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 ставить під сумнів правомірність винесення лише однієї постанови серії БАД № 638364 від 04.12.2022 року, а тому таке формулювання заголовку позовної заяви не відповідає позовним вимогам ОСОБА_1 , що містяться у прохальній частині позовної заяви, тому в цій частині позовну заяву слід уточнити.

У поданій позовній заяві позивач зазначив, що в якості додатків до матеріалів позовної заяви додається квитанція про оплату судового збору. Проте, така в матеріалах справи відсутня, тому в цій частині позовну заяву також слід уточнити.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до правової позиції у постанові по справі № 543/775/17 від 18.03.2020 Велика Палата Верховного Суду вирішила за необхідне відступити від висновку Верховного Суду України в постанові від 13.12.2016 (провадження №21-1410а16), вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення. В контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень ст.ст. 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01.01.2022 року становить 496, 20 грн.

Проте, як уже зазначалося вище, до позовної заяви не додано документу про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Таким чином, позивач має сплатити судовий збір за позовну вимогу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, що становить 496, 20 грн. або надати докази того, що він відповідно до чинного законодавства звільнений від сплати судового збору.

При цьому, суд звертає увагу позивача, що за практикою ЄСПЛ вимога про сплату зборів судам у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (рішення від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Case of Kreuz v. Poland), заява №28249/95, п. 60).

Частиною п`ятою статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Таким чином, копії будь-яких документів мають засвідчувати їх дійсність, оскільки мають бути виготовлені виключно з оригіналів цих документів.

01 вересня 2021 року почав діяти Національний стандарт України «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163:2020», затверджений наказом ДП «УкрНДНЦ» від 01.07.2020 № 144. Його положення поширюються на всі без винятку органи державної влади, місцевого самоврядування та юридичних осіб незалежно від форми власності (п. 1.1). Стандарт також містить вимоги до відмітки про засвідчення копій документів (п. 5.26).

Зокрема, відповідно до п.5.26. Відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».

Позивачем вимоги вказаних нормативно-правових актів не виконано та надано суду копії додатків, які засвідчені не належним чином.

У своїй позовній заяві ОСОБА_1 зазначив, що оригінали зазначених у позовній заяві документів, які подаються до суду у вигляді копій знаходяться у відповідача, які він просить суд витребувати для огляду.

Частиною 1 ст. 80 КАС України визначено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, має право подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

При цьому відповідно до ч. 2 ст. 80 КАС України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Проте, всупереч вимогам ст. 80 КАС України позивачем не надано суду жодних доказів вжиття заходів для отримання вказаних документів самостійно та (або) причин неможливості самостійного отримання копій таких документів.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суд дійшов висновку, про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання строку позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Керуючись ст.ст.12,160-167,169-170,286 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Житомирській області лейтенанта поліції Хомутовської Юлії Дмитрівни про скасування постанов про накладення адміністративних стягнень серії БАД № 638364 від 04.12.2022 року - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, роз`яснивши, що в іншому випадку позовна заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.В. Винар