Справа № 460/13643/21
Суддя: К.М. Недашківська
Дата ухвалення: 2023-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

27 січня 2023 року м. Рівне №460/13643/21

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді К.М.Недашківської, розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії.

У провадженні Рівненського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління Національної поліції в Рівненській області (далі відповідач), в якому позивач, з урахуванням заяв про зміну предмета позову та збільшення розміру позовних вимог, просить суд визнати протиправними та скасувати накази Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 21.07.2021 №1341, від 13.08.2021 №809, від 28.08.2021 №156 о/с; поновити позивача на посаді начальника Гощанського відділення поліції Острозького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області.

Заяви по суті справи.

Позовна заява обґрунтована тим, що керівником Головного управління Національної поліції в Рівненській області винесений Наказ «По особовому складу» від 12.07.2021 №103 о/с, яким покладено виконання обов`язків за посадою заступника начальника відділення поліції №2 Вараського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з превентивної діяльності на підполковника поліції ОСОБА_1 начальника Гощанського відділення поліції Острозького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з 12.07.2021. Позивач вказує, що такий наказ є явно протиправним та злочинним, а тому він не мав обов`язку прибувати за місцем служби. У подальшому позивачу стало відомо про винесення наказів про призначення службового розслідування за фактом відсутності на робочому місці, та проведення службового розслідування, на результатами якого позивача звільнено зі служби в поліції. Позивач зазначає, що службове розслідування проведене з порушенням норм чинного законодавства: підстави для призначення службового розслідування були відсутні; жодних пояснень у позивача не відібрано щодо предмета розслідування; не враховано факт перебування позивача на лікуванні. Вказує, що його звільнення зі служби в поліції є протиправним, оскільки жодного дисциплінарного проступку позивач не допускав. Просив задовольнити позов у повному обсязі.

Відзив на позовну заяву обґрунтований тим, що на виконання Наказу «По особовому складу» від 12.07.2021 №103 о/с позивач був зобов`язаний прибути за місцем служби та приступити до виконання обов`язків за посадою заступника начальника відділення поліції №2 Вараського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з превентивної діяльності. Проте позивач не з`являвся на робочому місці, про що оформлені відповідні акти. Вказує, що у керівника були наявні усі правові підстави для призначення службового розслідування, в ході проведення якого установлено факт допущення позивачем дисциплінарного проступку. Відповідач зазначає, що позивач був відсутній на робочому місці протягом тривалого періоду; на телефонні дзвінки не відповідав; не повідомляв керівника про причини відсутності не роботі; не повідомляв про можливі факти перебування позивача на лікуванні; був повідомлений про можливість надання пояснень в ході проведення службового розслідування, проте не вчинив таких дій. Установлені під час проведення службового розслідування обставини безумовно свідчили про порушення позивачем, як поліцейським, норм чинного законодавства, що слугувало правовою підставою для його звільнення зі служби в поліції. Просив відмовити позивачу у задоволенні позову повністю.

Ухвалою суду від 06.10.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні на 09.11.2021.

Ухвалою суду від 09.11.2021 підготовче засідання відкладене на 02.12.2021 за клопотанням позивача.

Ухвалою суду від 02.12.2021, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, підготовче засідання відкладене на 20.01.2022 за клопотанням представника позивача.

Ухвалою суду від 20.01.2022, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, клопотання позивача про долучення доказів до матеріалів справи вх. 4067/22 задоволено.

Ухвалою суду від 20.01.2022 провадження у справі зупинене за клопотанням представника позивача до набрання законної сили рішенням Рівненського окружного адміністративного суду у справі №460/10350/21.

Ухвалою суду від 03.08.2022 провадження у справі поновлене та призначено підготовче засідання на 01.09.2022.

Ухвалою суду від 01.09.2022, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 27.09.2022.

Ухвалою суду від 27.09.2022 витребувано у відповідача додаткові докази за клопотанням представника позивача.

Ухвалою суду від 27.09.2022, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, у судовому засіданні оголошена перерва до 13.10.2022.

Ухвалою суду від 13.10.2022, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, судове засідання відкладене на 17.11.2022.

Ухвалою суду від 17.11.2022, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, судове засідання відкладене на 06.12.2022 за клопотанням позивача через необхідність здійснювати представництво його інтересів саме уповноваженим представником адвокатом.

Ухвалою суду від 06.12.2022 клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів від 13.10.2022 вх. №96290/22, 96291/22, 96292/22, 96295/22, 96503/22 та від 05.12.2022 №127963/22 повернуто без розгляду.

Ухвалою суду від 06.12.2022, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, клопотання позивача про долучення доказів до матеріалів справи вх. №127965/22 задоволено.

Ухвалою суду від 06.12.2022, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, у судовому засіданні оголошена перерва за клопотанням представника позивача до 05.01.2023.

Ухвалою суду від 05.01.2023 постановлено провадити розгляд справи у порядку письмового провадження.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до частини четвертої статті 229 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд при вирішенні справи керується принципами верховенства права, законності, рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин, гласності і відкритості адміністративного процесу.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд

В С Т А Н О В И В:

Керівником Головного управління Національної поліції в Рівненській області винесений Наказ «По особовому складу» від 12.07.2021 №103 о/с (далі Наказ №103 о/с), яким покладено виконання обов`язків за посадою заступника начальника відділення поліції №2 Вараського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з превентивної діяльності на підполковника поліції ОСОБА_1 начальника Гощанського відділення поліції Острозького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з 12.07.2021 (а.с. 19 том 2).

Керівником Головного управління Національної поліції в Рівненській області винесений Наказ «Про призначення службового розслідування» від 21.07.2021 №1341 (далі Наказ №1341), яким постановлено призначити службове розслідування щодо ОСОБА_1 за фактом: 21.07.2021 до ВІОС УКЗ ГУНП в Рівненській області надійшла доповідна записка т.в.о. начальника УКЗ ГУНП в Рівненській області підполковника поліції В.І. Петрика щодо відсутності без поважних причин з 20.07.2021 по теперішній час на робочому місці на посаді заступника начальника відділення поліції №2 Вараського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з превентивної діяльності підполковника поліції ОСОБА_1 (а.с. 39 том 1).

Керівником Головного управління Національної поліції в Рівненській області винесений Наказ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 13.08.2021 №809 (далі Наказ №809), яким постановлено за порушення службової дисципліни, пунктів 1,2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, що виразилося у тривалій відсутності на робочому місці без поважних причин, керуючись статтею 19 Закону України «Про Національну поліцію», статтями 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, начальника Гощанського відділення поліції Острозького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області (покладено виконання обов`язків за посадою заступника начальника відділення поліції №2 Вараського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з превентивної діяльності) підполковника поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в Національній поліції на підставі частини першої пункту 6 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (а.с. 40 том 1).

Керівником Головного управління Національної поліції в Рівненській області винесений Наказ «По особовому складу» від 28.08.2021 №156 о/с (далі Наказ №156 о/с), яким підполковника поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції з 28.08.2021 відповідно до частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (за пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби)) (а.с. 8 том 1).

Перевіривши правову та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу оскаржуваних рішень Наказу №1341, Наказу №809, Наказу №156 о/с, на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України, суд зазначає таке.

Оскаржувані Накази №1341, №809, №156 о/с стосуються питання призначення службового розслідування та звільнення позивача з посади: начальника Гощанського відділення поліції Острозького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області (покладено виконання обов`язків за посадою заступника начальника відділення поліції №2 Вараського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з превентивної діяльності).

У заявах по суті справи позивач вказує, що на нього було незаконно покладені обов`язки за посадою заступника начальника відділення поліції №2 Вараського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з превентивної діяльності на підставі Наказу №103 о/с, який оскаржений позивачем у судовому порядку.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 09.02.2022 у справі №460/10350/21 позовну заяву ОСОБА_1 задоволено повністю:

визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області №103 о/с від 12 липня 2021 року в частині покладення виконання обов`язків за посадою заступника начальника відділення поліції № 2 Вараського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з превентивної діяльності на підполковника ОСОБА_1 начальника Гощанського відділення поліції Острозького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 25.05.2022 у справі №460/10350/21 апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Рівненській області задоволено: рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 09.02.2022 в адміністративній справі №460/10350/21 скасовано та прийнято нову постанову, якою в задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправним та скасування наказу в частині покладання виконання обов`язків за посадою відмовлено.

Відповідно до частини першої статті 255 КАС України, рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (частина друга статті 255 КАС України).

За правилами частини першої статті 370 КАС України, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом (частина друга статті 370 КАС України).

Відповідно до частини другої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» №1402-VIII від 02.06.2016, судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом.

Отже, судове рішення у справі №460/10350/21 набрало законної сили; Наказ №103 о/с про покладання виконання обов`язків за посадою заступника начальника відділення поліції №2 Вараського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з превентивної діяльності на підполковника поліції ОСОБА_1 начальника Гощанського відділення поліції Острозького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з 12.07.2021 є чинним.

Посилання позивача на те, що нього було незаконно покладені обов`язки за посадою заступника начальника відділення поліції №2 Вараського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з превентивної діяльності на підставі Наказу №103 о/с та посилання на явно злочинний характер Наказу №103 о/с відхиляються судом.

Отже з 12.07.2021 позивач мав виконувати обов`язки за посадою заступника начальника відділення поліції №2 Вараського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з превентивної діяльності.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправним та скасування Наказу «Про призначення службового розслідування» від 21.07.2021 №1341, суд зазначає таке.

Нормативно-правовим актом, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, є Закон України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

За правилами частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина друга статті 1 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

За приписами частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до частини першої статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (частина друга статті 14 Дисциплінарного статуту).

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (частина третя статті 14 Дисциплінарного статуту).

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (частина четверта статті 14 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до пункту 1 Розділу II «Призначення службового розслідування» Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807) (далі Порядок №893), службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Наказом №1341 постановлено призначити службове розслідування щодо ОСОБА_1 за фактом: 21.07.2021 до ВІОС УКЗ ГУНП в Рівненській області надійшла доповідна записка т.в.о. начальника УКЗ ГУНП в Рівненській області підполковника поліції В.І. Петрика щодо відсутності без поважних причин з 20.07.2021 по теперішній час на робочому місці на посаді заступника начальника відділення поліції №2 Вараського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з превентивної діяльності підполковника поліції ОСОБА_1 .

У матеріалах справи міститься оригінал Доповідної записки т.в.о. начальника УКЗ ГУНП в Рівненській області підполковника поліції В.І. Петрика, яка стала підставою для винесення Наказу №1341, де зазначено: керівництвом ГУНП в Рівненській області прийнято рішення про покладання на підполковника поліції ОСОБА_1 виконання обов`язків за посадою заступника начальника відділення поліції №2 Вараського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з превентивної діяльності з 12.07.2021; витяг з Наказу було вручено йому 20.07.2021; на неодноразові дзвінки ОСОБА_1 не відповідає; комісією у складі працівників УКЗ ГУНП неодноразово були здійснені виїзди за адресами проживання підполковника ОСОБА_1 , проте двері ніхто не відчиняв; з метою дотримання службової дисципліни прошу надати дозвіл для проведення службового розслідування для встановлення обставин відсутності на робочому місці підполковника поліції ОСОБА_1 (а.с. 53 том 3).

Зважаючи на те, що нормами частини четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту та пунктом 1 Розділу II «Призначення службового розслідування» Порядку №893 визначено перелік підстав для призначення службового розслідування, тому Доповідна записка т.в.о. начальника УКЗ ГУНП в Рівненській області підполковника поліції В.І. Петрика безумовно являється документом, на підставі якого могло бути прийняте рішення про призначення службового розслідування, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку.

Позивач вказує, що у Доповідній записці не вказано на якому саме робочому місці позивач не виконував обов`язки; у періоди лікування з 20.07.2021 по 30.07.2021 та з 09.08.2021 по 20.08.2021 позивач не міг виконувати явно злочинний наказ про покладання обов`язків.

Суд відхиляє такі доводи позивача та зазначає, що Наказ №103 о/с не скасований у судовому порядку, є правомірним та чинним, а тому позивач був зобов`язаний прибути на місце роботи.

У постанові Восьмого апеляційного адміністративного суду від 25.05.2022 у справі №460/10350/21 установлено факт: «Додатково колегія суддів наголошує на тому, що згідно фактичних обставин справи позивач не приступив до виконання спірного наказу №103 о/с від 12.07.2021р., а відтак останній не призвів до порушення будь-яких прав та інтересів останнього (в тому числі отримання грошового забезпечення за останньою штатною посадою, яку він займав на момент її скорочення)».

Наведене вище свідчить про те, що у керівника Головного управління Національної поліції в Рівненській області були наявні усі правові підстави для винесення оскаржуваного Наказу №1341 «Про призначення службового розслідування», а тому таке рішення є правомірним.

Позивач вказує, що серед підстав для проведення службового розслідування, визначених у пункті 2 Розділу 2 Порядку №893, відсутня така підстава, як «встановлення всіх обставин відсутності на робочому місці», що свідчить про те, що службове розслідування було призначене за відсутності передбачених законодавством підстав.

Суд відхиляє такі доводи позивача та зазначає наступне.

Пункти 1 та 2 Розділу 2 Порядку №893:

«1. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

2. Службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про:

внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення;

повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку;

надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України «Про запобігання корупції»;

ознаки дисциплінарного проступку, що призвів до загибелі або поранення (контузії, травми або каліцтва) поліцейського під час виконання ним службових повноважень;

недотримання підстав та порядку застосування або використання вогнепальної зброї, спеціальних засобів або заходів фізичного впливу;

недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування;

втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знака (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів, нагородної зброї, якщо вона зберігалася в територіальному органі поліції чи його територіальному (відокремленому) підрозділі, а також закладі, установі Національної поліції України, що належать до її управління (далі - органі (підрозділ, заклад, установа) поліції), а також втрату спеціальних засобів поліцейським чи відсутність їх в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, матеріалів досудового розслідування, справ оперативного обліку та справ про адміністративні правопорушення, речових доказів, а також тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження;

розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації, яка містить таємницю, що охороняється законом;

порушення законодавства України у сфері фінансово-господарської діяльності органів поліції, а також установ, які належать до сфери управління Національної поліції України, виявлені під час ревізій або перевірок, внутрішніх аудитів;

перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції;

приховування від обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення, які були відомі поліцейському, але не отримали реєстраційного номера або не були зафіксовані ним у встановленому законодавством України порядку».

Конструкція даних норм свідчить про те, що пункт 1 Розділу 2 Порядку №893 визначає загальні підстави для призначення службового розслідування: заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Натомість, пункт 2 Розділу 2 Порядку №893 визначає перелік додаткових спеціальних підстав, окрім тих, що вказані в пункті 1 Розділу 2 Порядку №893, для призначення службового розслідування, про що свідчить зазначення «зокрема».

У даному випадку службове розслідування призначено із дотримання Порядку №893, а саме шляхом видання Наказу №1341, на підставі Доповідної записки про виявлення ознак дисциплінарного проступку.

При цьому, Порядком №893 не передбачено ознайомлення особи, відносно якої призначено службове розслідування, із наказом про призначення службового розслідування.

Вказане вище свідчить про правомірність оскаржуваного Наказу №1341, а тому позовна вимога про визнання його протиправним та скасування не підлягає до задоволення.

Щодо Наказу №809 суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

За правилами частини другої статті 19 Дисциплінарного статуту, висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Частиною третьою статті 19 Дисциплінарного статуту установлено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до пункту 1 Розділу VI. «Оформлення матеріалів службового розслідування» Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

За правилами пункту 2. Розділу VI. «Оформлення матеріалів службового розслідування» Порядку №893, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості:

дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження). У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення. В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні. При проведенні службових розслідувань за фактами витоку секретної інформації зазначаються форма допуску до робіт, пов`язаних з державною таємницею, поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, або осіб, дані яких зазначаються у висновку службового розслідування, а також номер, дата наказу про надання доступу до секретної інформації та найменування органу і посадової особи, який(а) видав(ла) цей наказ.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються:

висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено. У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Відповідно до пункту 9. Розділу VI. «Оформлення матеріалів службового розслідування» Порядку №893, висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією.

У разі якщо уповноважений керівник не має права на накладення конкретного виду дисциплінарного стягнення на поліцейського, він затверджує висновок службового розслідування і одночасно порушує перед старшим прямим керівником, наділеним правом накладати таке стягнення, клопотання про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського.

В матеріалах справи міститься Висновок службового розслідування по факту грубого порушення службової дисципліни в.о. заступника начальника відділення поліції №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області з превентивної діяльності підполковником поліції ОСОБА_1 від 13.08.2021, затверджений 13.08.2021 (далі Висновок службового розслідування) (а.с. 42 том 1).

У Висновку службового розслідування вказано, зокрема, що керівництвом ГУНП в Рівненській області відповідно до частини шостої статті 68 Закону України «Про Національну поліцію» прийнято рішення щодо покладання на підполковника поліції ОСОБА_1 виконання обов`язків за посадою заступника начальника відділення поліції №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області з превентивної діяльності; витяг з наказу відповідно до платіжного доручення вручено останньому 20.07.2021;

на неодноразові дзвінки на мобільний номер, яким користується підполковник поліції ОСОБА_1 , останній не відповідає; Дисциплінарною комісією неодноразово були здійснені виїзди за адресами проживання підполковника ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 , проте двері ніхто не відчинив;

відповідно до наказу №103 о/с від 12.07.2021 на підполковника поліції ОСОБА_1 виконання обов`язків за посадою заступника начальника відділення поліції №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області з превентивної діяльності;

із вказаним наказом ОСОБА_1 ознайомлений, оскільки 20.07.2021 останній отримав офіційний лист №4367/116/05/12-2021 від 12.07.2021 про вказане прийняте рішення керівництвом ГУНП в Рівненській області, що документально підтверджено трекінгом №280 «Укрпошта»;

30.07.2021 на адресу Дисциплінарної комісії надійшов рапорт т.в.о. начальника відділення поліції №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області капітана поліції Бусько І. про те, що у період часу з 12.07.2021 по 30.07.2021 ОСОБА_1 не з`являвся на робочому місці. Причини своєї відсутності з моменту призначення не повідомляв, на телефонні дзвінки не відповідає, про місце перебування та можливого лікування не інформує;

в ході проведення службового розслідування опитана інспектор сектору кадрового забезпечення Вараського РВП ГУНП в Рівненській області лейтенант поліції ОСОБА_2 , яка пояснила, що наказом №103 о/с від 12.07.2021 на підполковника поліції ОСОБА_1 виконання обов`язків за посадою заступника начальника відділення поліції №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області з превентивної діяльності; однак у період з 12.07.2021 по 09.08.2021 ОСОБА_1 не з`являвся на робочому місці у відділенні поліції №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області. ОСОБА_1 з моменту призначення на посаду в.о. заступника начальника відділення поліції №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області з превентивної діяльності про причини своєї відсутності керівництво вказаного підрозділу поліції не повідомляв. ОСОБА_1 на телефонні дзвінки не відповідає. Про відсутність ОСОБА_1 на робочому місці у відділенні №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області складені відповідні акти;

за час проведення службового розслідування ОСОБА_1 будь-яких підтверджуючих документів (листів непрацездатності тощо) щодо поважних причин відсутності на робочому місці до сектору кадрового забезпечення не подавав, про причини відсутності на роботі керівництво не повідомляв;

26.07.2021 членами Дисциплінарної комісії скеровано офіційний лист №2113/116/12/02-2021 до Управління охорони здоров`я Рівненської ОДА про надання інформації про те, чи звертався ОСОБА_1 за медичною допомогою до медичних закладів з 20.07.2021 та чи перебував останній на стаціонарному лікуванні;

листом від 28.07.2021 № Управління охорони здоров`я Рівненської ОДА повідомило, що в період з 20.07.2021 інформації щодо перебування на лікуванні чи звернення за медичною допомогою ОСОБА_1 з лікувально-профілактичних закладів області не надходило;

у Службовій характеристиці (а.с. 179 том 1), наданій заступником начальника ГУНП в Рівненській області полковником поліції ОСОБА_3 , зазначено, що підполковник поліції ОСОБА_1 за період служби в Національній поліції зарекомендував себе, в основному, з негативної сторони; до виконання службових обов`язків відноситься посередньо, вказівки та розпорядження керівництва ГУНП виконує, але не завжди вчасно. Безвідповідально ставиться до виконання службових обов`язків, хоча має необхідний професійний рівень підготовки та досвід роботи. ОСОБА_1 в спілкуванні з громадянами та колегами по роботі не завжди витриманий. На критику та зауваження реагує правильно, однак, указані недоліки усуває невчасно та не у повному обсязі. При вирішенні службових питань не завжди уважний. В інтересах справи не приділяє належної уваги, здебільшого розпочату справу не завжди доводить до логічного завершення, що призводить до часткових нарікань з боку керівництва ГУНП. ОСОБА_1 нормативні документи, які регламентують службову діяльність МВС України та Національно поліції України знає недостатньо, не завжди правильно застосовує у практичній діяльності;

в ході проведення службового розслідування встановлено, що підполковник поліції ОСОБА_1 неодноразово притягувався до дисциплінарної відповідальності, зокрема:

наказ №25 від 21.01.1999 попередження про неповну посадову відповідність за вживання спиртних напоїв;

наказ №1366 від 05.11.2014 догана за неналежне виконання функціональних обов`язків неналежна організація роботи з розслідування кримінального провадження порушення вимог пункту 1 статті 39 КПК України, вимог статті 8 Дисциплінарного статуту ОВС України;

наказ №1083 від 29.12.2020 сувора догана порушення службової дисципліни;

27.07.2021 членами Дисциплінарної комісії на адресу місця проживання ОСОБА_1 скеровано лист №2119/116/12/01-2021 від 27.07.2021 про необхідність прибуття упродовж двох днів з моменту отримання вказаного листа до ВІОС УКЗ ГУНП в Рівненській області з метою надання пояснень в межах проведення службового розслідування, який вручено 04.08.2021, що підтверджено відміткою про отримання;

05.08.2021 та 06.08.2021 на абонентський номер, яким користується підполковник поліції ОСОБА_1 , неодноразово здійснювалися телефонні дзвінки з метою повідомлення останнього про необхідність прибуття до ГУНП в Рівненській області для відібрання пояснень у межах проведення службового розслідування. Однак він на дзвінки не відповідав;

підполковник поліції ОСОБА_1 до ГУНП в Рівненській області для надання пояснень в межах проведення службового розслідування не прибув, Дисциплінарну комісію про причини неприбуття не повідомляв;

в період з 21.07.2021 по 09.08.2021 комісією у складі працівників відділення поліції №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області засвідчувався факт відсутності підполковника поліції ОСОБА_1 на службі без поважної припини (акти від 21.07.2021 №3339/217/02-2021, 22.07.2021 №3372/217/02-2021, 23.07.2021 №3385/217/02-2021, 26.07.2021 №3408/217/02-2021, 27.07.2021 №3419/217/02-2021, 28.07.2021 №3445/217/02-2021, 29.07.2021 №3451/217/02-2021, 30.07.2021 №3462/217/02-2021, 02.08.2021 №3523/217/02-2021, 03.08.2021 №3541/217/02-2021, 04.08.2021 №3555/217/02-2021, 05.08.2021 №3566/217/02-2021, 06.08.2021 №3568/217/02-2021, 09.08.2021 №3600/217/02-2021, 10.08.2021 №3613/217/02-2021, 11.08.2021 №3627/217/02-2021, 12.08.2021 №3632/217/02-2021, 13.08.2021 №3946/217/02-2021;

12.07.2021 у відділенні поліції №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області розроблені нові функціональні обов`язки, якими визначено завдання, обов`язки, повноваження, права, зобов`язання та кваліфікаційні вимоги до заступника начальника відділення поліції №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області підполковника поліції ОСОБА_1 , однак останній з ними не ознайомлювався, оскільки на робоче місце не прибуває.

У Висновку службового розслідування вказано, що опрацювавши матеріали службового розслідування Дисциплінарною комісією встановлено, що підполковник поліції ОСОБА_1 самостійно прийняв рішення не прибувати до відділення поліції №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області та на протязі тривалого періоду часу не повідомляв свого безпосереднього керівника про причини невиходу на робоче місце у відділення поліції №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області; за результатами службового розслідування можна однозначно ствердити, що підполковник поліції ОСОБА_1 свідомо, ігноруючи вимоги законодавства України, був відсутній на робочому місці без поважних причин протягом тривалого періоду часу, чим грубо порушив службову дисципліну.

Дисциплінарна комісія у Висновку службового розслідування дійшла висновку: за порушення службової дисципліни, пунктів 1,2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, що виразилося у тривалій відсутності на робочому місці без поважних причин, керуючись статтею 19 Закону України «Про Національну поліцію», статтями 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, начальника Гощанського відділення поліції Острозького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області (покладено виконання обов`язків за посадою заступника начальника відділення поліції №2 Вараського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з превентивної діяльності) підполковника поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в Національній поліції на підставі частини першої пункту 6 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Як зазначалося вище, посилання позивача на те, що нього було незаконно покладені обов`язки за посадою заступника начальника відділення поліції №2 Вараського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з превентивної діяльності на підставі Наказу №103 о/с та посилання на явно злочинний характер Наказу №103 о/с відхиляються судом. Отже позивач мав виконувати обов`язки за посадою заступника начальника відділення поліції №2 Вараського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з превентивної діяльності.

Наказ №103 о/с отриманий позивачем 20.07.2021 (а.с. 122, 123 том 1), отже останній мав обов`язок прибути за місцем служби та приступити до виконання службових обов`язків.

Позивач подавав до ГУНП в Рівненській області рапорт від 27.07.2021 щодо очевидної протиправності (злочинності) Наказу №103 о/с від 12.07.2021 (а.с. 129 том 1), проте подання такого рапорта не свідчить про поважність причин неприбуття на роботу.

У матеріалах справи містяться Акти про відсутність на службі підполковника поліції Гудовсека С.В., складені працівниками відділення поліції №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області: від 21.07.2021 №3339/217/02-2021, від 22.07.2021 №3372/217/02-2021, від 23.07.2021 №3385/217/02-2021, від 26.07.2021 №3408/217/02-2021, від 27.07.2021 №3419/217/02-2021, від 28.07.2021 №3445/217/02-2021, від 29.07.2021 №3451/217/02-2021, від 30.07.2021 №3462/217/02-2021, від 02.08.2021 №3523/217/02-2021, від 03.08.2021 №3541/217/02-2021, від 04.08.2021 №3555/217/02-2021, від 05.08.2021 №3566/217/02-2021, від 06.08.2021 №3568/217/02-2021, від 09.08.2021 №3600/217/02-2021, від 10.08.2021 №3613/217/02-2021, від 11.08.2021 №3627/217/02-2021, від 12.08.2021 №3632/217/02-2021, від 13.08.2021 №3946/217/02-2021 (а.с. 134-159 том 1).

Позивач вказує, що Дисциплінарною комісією не перевірено належним чином поважності причин відсутності на робочому місці, оскільки ОСОБА_1 у періоди з 20.07.2021 по 30.07.2021 та з 09.08.2021 по 20.08.2021 був тимчасово непрацездатним, що підтверджується довідками про тимчасову непрацездатність.

Щодо таких тверджень позивача суд зазначає наступне.

Так, до позовної заяви на підтвердження обставини щодо перебування на лікуванні у періоди з 20.07.2021 по 30.07.2021 та з 09.08.2021 по 20.08.2021, позивач надав:

Довідка КНП «Гощанська багатопрофільна лікарня» №9 про тимчасову непрацездатність особи рядового і начальницького складу органів СБУ, МВС, військовослужбовця внутрішніх військ первинна видана 30 липня 2021 року Медична карта амбулаторного, стаціонарного хворого №2074 перебував у стаціонарі з 20.07.2021 по 30.07.2021 (а.с. 56 том 1);

Довідка КНП «Гощанська багатопрофільна лікарня» №11 про тимчасову непрацездатність особи рядового і начальницького складу органів СБУ, МВС, військовослужбовця внутрішніх військ первинна видана 20 серпня 2021 року - Медична карта амбулаторного, стаціонарного хворого №2328 перебував у стаціонарі з 09.08.2021 по 20.08.2021 (а.с. 58 том 1).

Відповідно до п. 2.2 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом МОЗ від 13.11.2001 №455, при втраті працездатності внаслідок захворювання або травми лікуючий лікар в амбулаторно-поліклінічних закладах може видавати листок непрацездатності особисто терміном до 5 календарних днів з наступним продовженням його, залежно від тяжкості захворювання, до 10 календарних днів.

Відповідно до п. 2.22 Інструкції, тимчасова непрацездатність осіб рядового і начальницького складу засвідчується довідкою органу, у сфері управління якого перебувають заклади охорони здоров`я.

У разі вибору особою рядового і начальницького складу лікуючого лікаря і лікувально-профілактичного закладу не за місцем проживання чи роботи довідка видається відповідно до пункту 1.9 розділу 1 цієї Інструкції.

Пунктом 1.9 Інструкції встановлено, що листок непрацездатності (довідка) в амбулаторно-поліклінічних закладах видається лікуючим лікарем (фельдшером) переважно за місцем проживання чи роботи. У разі вибору особою лікуючого лікаря і лікувально-профілактичного закладу не за місцем проживання чи роботи документи, що засвідчують тимчасову непрацездатність, видаються за наявності заяви-клопотання особи, погодженої з головним лікарем обраного лікувально - профілактичного закладу, або його заступником, засвідченої підписом та круглою печаткою лікувально-профілактичного закладу.

З наведеного вбачається, що п.1.9 Інструкції №455 ототожнює вимоги до видачі листка непрацездатності з довідкою, яка видається в окремих випадках.

Суд зазначає, що Довідка КНП «Гощанська багатопрофільна лікарня» №9 про тимчасову непрацездатність особи рядового і начальницького складу органів СБУ, МВС, військовослужбовця внутрішніх військ первинна видана 30 липня 2021 року Медична карта амбулаторного, стаціонарного хворого №2074 перебував у стаціонарі з 20.07.2021 по 30.07.2021, не є належним та допустимим доказом перебування позивача на лікуванні, оскільки така Довідка не містить: печатки закладу здоров`я, у графі «Видачу довідки дозволяю: Підпис головного лікаря» відсутній підпис головного лікаря та печатка закладу; у розділі «Звільнення від служби» - «Підпис і печатка лікаря» - відсутні підпис та печатка лікаря.

Суд також зазначає, що позивачем не надано жодних доказів на підтвердження факту повідомлення свого безпосереднього керівника про перебування на лікуванні; про причини неявки на роботі позивач роботодавця не повідомляв.

Відповідно до частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до пункту 1 Розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 №1179 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 р. за №1576/29706), під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:

неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України;

у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків;

неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України;

виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку, не допускати дискримінації в будь-якій формі;

поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати;

контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку;

мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу;

дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики;

зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За правилами частини першої статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (частина друга статті 13 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі Закон №580-VIII), поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

За правилами частини першої статті 19 Закону №580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Суд відхиляє доводи позивача про те, що його позбавлено права на надання пояснень в межах проведення службового розслідування, оскільки 27.07.2021 членами Дисциплінарної комісії на адресу місця проживання ОСОБА_1 скеровано лист №2119/116/12/01-2021 від 27.07.2021 про необхідність прибуття упродовж двох днів з моменту отримання вказаного листа до ВІОС УКЗ ГУНП в Рівненській області з метою надання пояснень в межах проведення службового розслідування, який вручено 04.08.2021, що підтверджено відміткою про отримання.

Враховуючи те, що Наказ №103 о/с отриманий позивачем 20.07.2021 (а.с. 122, 123 том 1), отже останній мав обов`язок прибути за місцем служби та приступити до виконання службових обов`язків, проте таких дій не вчинив; беручи до уваги обставину щодо неповідомлення позивачем свого керівника про причини не прибуття на службу та про причини відчутності на робочому місці; враховуючи те, що позивач не повідомляв керівника про перебування на лікуванні; та зважаючи не невідповідність Довідки №9 вимогам чинного законодавства; суд дійшов висновку про правомірність звільнення позивача зі служби в поліції у порядку пункту 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII.

Обставини, описані у Висновку службового розслідування, підтверджені належними та допустимими доказами.

З аналізу викладених у Висновку службового розслідування обставин вбачається, що в діях позивача наявні ознаки вчинення порушення службової дисципліни. Дисциплінарний проступок позивача виявився у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій несумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських.

Тому позовна вимога про визнання протиправним та скасування Наказу №809 не підлягає до задоволення.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправним та скасування Наказу №156 о/с, суд зазначає таке.

За правилами частини третьої статті 22 Дисциплінарного статуту, дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Зі змісту Наказу №156 о/с вбачається, що останній винесений на підставі Наказу №809 від 13.08.2021.

Враховуючи попередній висновок суду про правомірність Наказу №809, позовна вимога про визнання протиправним та скасування Наказу №156 о/с не підлягає до задоволення.

Щодо позовної вимоги про поновлення позивача на посаді начальника Гощанського відділення поліції Острозького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області, суд зазначає таке.

За правилами пунктів 2, 10 частини другої статті 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Відповідно до пункту 23 частини першої статті 4 КАС України, похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Зважаючи на попередній висновок суду про правомірність оскаржуваних Наказів №809 та №156 о/с про звільнення позивача зі служби в поліції, тому похідна позовна вимога про поновлення його на роботі не підлягає до задоволення.

За приписами статті 19 Конституції України від 28.06.1996 №254к/96-ВР, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно пункту 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень - обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. У випадку розгляду справи присяжними у своєму зверненні до присяжних суддя повинен чітко пояснити факти та питання, які присяжні повинні вирішити.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі «Проніна проти України», №63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Установлених під час розгляду справи обставин цілком достатньо для висновку про правомірність оскаржуваних рішень.

Відповідачем доведено правомірність оскаржуваних рішень Наказів №1341, №809, №156 о/с в порядку статті 77 КАС України, а тому у задоволенні позовних вимог слід відмовити повністю.

Питання щодо розподілу судових витрат у порядку статті 139 КАС України не підлягає вирішенню.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Рівненській області (вулиця Хвильового, 2, місто Рівне, 33000; ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 27 січня 2023 року

Суддя К.М. Недашківська