Справа № 640/13972/21
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2023-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Степанюка А.Г.

За участю секретаря: Шевченко Е.П.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Спільного підприємства Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕЛІКОМ" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 січня 2022 року, суддя Пащенко К.С., у справі за адміністративним позовом Спільного підприємства Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕЛІКОМ" до Державної комісії України по запасах корисних копалин, Державної служби геології та надр України, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "ФерроМет1" про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

У С Т А Н О В И Л А:

Спільне підприємство Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕЛІКОМ" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Державної комісії України по запасах корисних копалин, Державної служби геології та надр України, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "ФерроМет1", у якому просило:

- визнати протиправною бездіяльність Державної комісії України по запасах корисних копалин (01133, м. Київ, вул. Кутузова, будинок 18/7, ідентифікаційний код - 01432865) та Державної служби геології та надр України (03680, м. Київ, вул. Антона Цедіка, буд. 16, ідентифікаційний код - 37536031) щодо невжиття дій зі скасування протоколу засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр № 4945 від 25.10.2019;

- зобов`язати Державну комісію України по запасах корисних копалин (01133, м. Київ, вул. Кутузова, будинок 18/7, ідентифікаційний код - 01432865) скасувати протокол № 4945 засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин від 25.10.2019 про розгляд матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків як окремого об`єкту надрокористування в Апостолівському районі Дніпропетровської області, поданих на розгляд Товариством з обмеженою відповідальністю "ФерроМет1", Державний реєстраційний номер У-19-466/1;

- зобов`язати Державну службу геології та надр України (03680, м. Київ, вул. Антона Цедіка, буд. 16, ідентифікаційний код - 37536031) скасувати рішення щодо введення в дію протоколу № 4945 засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копали від 25.10.2019 про розгляд матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків як окремого об`єкту надрокористування в Апостолівському районі Дніпропетровської області, поданих на розгляд Товариством з обмеженою відповідальністю "ФерроМет1", Державний реєстраційний номер У-19-466/1, що оформлене протоколом засідання робочої групи з розгляду протоколів Держгеонадра від 31.10.2019 № 153.

Позовні вимоги обґрунтувано тим, що через протиправну бездіяльність відповідачів, яка полягає у невжитті дій зі скасування протоколів ДКЗ № 3964 від 13.06.2017 та № 4945 від 25.10.2019 не тільки порушується право власності СП ТОВ "ЕЛІКОМ" на набуту у законний спосіб геологічну інформацію, а й обмежується його право на отримання у законний спосіб спеціального дозволу на користування надрами на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку Мар`янського родовища вапняків.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 січня 2022 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Спільне підприємство Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕЛІКОМ" звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав для проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.

В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що у 2008 році відповідно до протоколу проведення аукціону з продажу спеціального дозволу на користування надрами від 26.09.2008 № 2 та договору купівлі-продажу спеціального дозволу на користування надрами від 26.09.2008 СП ТОВ «Еліком» отримало спеціальний дозвіл на користування надрами № 3368 від 23.10.2008 на геологічне вивчення та дослідно-промислову розробку Мар`янського родовища вапняків площею 4,43 км2 (443 га) терміном на 5 років.

У рамках зазначеного спеціального дозволу позивачем здійснено комплексне геологічне вивчення зазначеної ділянки надр.

Так, у 2010-2012 роках, згідно з технічним завданням СП ТОВ «Еліком», Казенним підприємством «ПІВДЕНУКРГЕОЛОГІЯ», за результатами буріння 3-ьох свердловин, виконано перерахунок запасів вапняків Мар`янівського родовища в якості карбонатної складової сировинних сумішей для виробництва портландцементу.

На підставі даних з геологічного вивчення зазначеної ділянки надр наданих СП ТОВ «Еліком», Державною комісією України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України Протоколом № 2910 від 30.04.2013 було затверджено, станом на 01.01.2013, балансові запаси вапняків загальнодержавного значення Мар`янського родовища, які відповідають вимогам ТУ У 27.1-1:2008 «Сировина для виробництва портландцементного клінкеру. Технічні умови». Також Протоколом ДКЗ № 2910, Мар`янське родовище визнано підготовленим для промислової розробки СП ТОВ «ЕЛІКОМ».

Протоколом ДКЗ № 2910 затверджено запаси Мар`янського родовища в межах строку дії спеціального дозволу на користування надрами № 3368 від 23.20.2008.

Разом з тим, згідно з протоколом засідання Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України № 3964 від 13.06.2017 розгляду матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків як окремого об`єкту надрокористування, поданих на розгляд ТОВ «Ферромет 1», постановлено, серед іншого:

- виділити в окремий об`єкт надрокористування ділянку Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області;

- апробувати станом на 01.01.2017 балансові запаси вапняків загальнодержавного значення ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків, що відповідають вимогам ТУ У 27.1-1:2008 «Сировина для виробництва портландцементного клінкеру. Технічні умови»;

- визнати ділянку Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків підготовленою до подальшого геологічного вивчення та промислової експлуатації на умовах економічного ризику;

- рекомендувати користувачу надр протягом 5 років після отримання спеціального дозволу на користування надрами опрацювати та подати на державну експертизу матеріали детальної геолого-економічної оцінки запасів вапняків; довивчити розкривні породи в межах ділянки Центральна в якості корисних копалин; провести технологічні дослідження для отримання портландцементних клінкерів; контролювати якість корисних копалин і готової продукції.

Зі змісту вказаного протоколу також слідує, що СП ТОВ «ЕЛІКОМ» не має спеціального дозволу на користування надрами Мар`янського родовища;

подані на розгляд матеріали попереднього геолого-економічної оцінки ділянки, з урахуванням додатково наданих на вимогу експертизи доповнень і пояснень, містить необхідні дані для характеристики геологічної будови родовища, якості і технічної властивості вапняків, гірничо-геологічних і гірничо-технічних умов розробки, обґрунтування параметрів підрахунку запасів корисних копалин і промислової оцінки ділянки родовища;

геолого-економічне обґрунтування виділення ділянки Центральна Мар`янського родовища вапняків як окремого об`єкта надрокористування проведене в 2017 році ТОВ «Геопроф» за технічним завданням ТОВ «Ферромет 1».

Протокол № 3964 підлягає розгляду й уведенню в дію Державною службою геології надр України (а.с. 59-65, том 1).

Додатками до протоколу є експертні висновки, довідка про залишкові запаси корисної копалини, очікувані техніко-економічні показники промислового освоєння Мар`янського родовища, договір купівлі-продажу права на користування геологічною інформацією № 24/11 від 06.03.2017, експертний висновок № 3956 ДГП «Геолекспертиза» (додатки №№ 1-11).

Окрім того, матеріали справи свідчать, що протоколом Державної служби геології і надр України № 70 від 01.12.2017 схвалений протокол Державної комісії України по запасах корисних копалин № 3964 від 13.06.2017 із затвердженими запасами вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища станом на 01.01.2017. В протоколі зазначено, що, подані на розгляд матеріали попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків як окремого об`єкту надрокористування, з урахування додатково наданих на вимогу експертизи доповнень і пояснень, містять необхідні дані для характеристики геологічної будови родовища, якості і технологічних властивостей вапняків, гірничо-геологічних і гірничо-технічних умов розробки, обґрунтування параметрів підрахунку запасів корисної копалини і промислової оцінки ділянки родовища та складені згідно з вимогами Державної комісії України по запасах корисних копалин. Геологічна будова родовища вивчена і висвітлена у звіті з повнотою, достатньою для підрахунку запасів вапняків. Гідро-геологічні та гірничо-геологічні умови ділянки сприятливі для її розробки відкритим способом. Державною комісією України по запасах корисних копалин апробовано станом на 01.01.2017 балансові запаси вапняків загальнодержавного значення ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища, що відповідають вимогам ТУ У 27.1-1-2008 «сировина для виробництва портландцементного клінкеру» і придатні для виробництва портландцементу М400 і М500.

12.07.2018 ТОВ «Ферромет 1» подало до Державної служби геології і надр України заяву на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону з метою видобутку корисних копалин вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області.

Згідно протоколу засідання Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України № 4945 від 25.10.2019 розгляду матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків як окремого об`єкту надрокористування, поданих на розгляд ТОВ «Ферромет 1», зокрема:

- виділено в окремий об`єкт надрокористування ділянку Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області;

- у зв`язку з апробацією запасів вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища відповідно до пункту 3.3 (апробація балансових запасів вапняків станом на 01.01.2019), вважати таким, що втратив чинність протокол № 3964 від 13.06.2017 в частині апробації запасів вапняків ділянки Центральна та їх техніко-економічних показників; вважати цей протокол доповненням до протоколу № 3964 від 13.06.2017.

Протокол № 4945 підлягає розгляду й уведенню в дію Державною службою геології надр України (а.с. 66-73, том 1).

Згідно протоколу засідання робочої групи Державної служби геології і надр України № 153 від 31.10.2019 визнаний обґрунтованим висновок Державної комісії України по запасах корисних копалин № 4945 від 25.10.2019 стосовно геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків.

Водночас, 21.08.2020 СП ТОВ «Еліком» подано до Державної служби геології та надр України заяву на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону № 17-08/20.

Листом № 13259/01-2/11-20 від 01.09.2020 Державної служби геології та надр України, за наслідками розгляду вказаної заяви та доданих до неї матеріалів, вказана заява з додатками повернута СП ТОВ «Еліком».

Також, відповідачем у вказаному листі зазначено, що після опрацювання пакету документів наданих позивачем, встановлено наступне:

- у пакеті документів відсутня завірена заявником копія висновку з оцінки впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля»;

- у пакеті документів відсутній протокол затвердження запасів корисних копалин від 30.04.2013 № 2910.

Матеріали справи свідчать, що рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2020 року у справі № 160/11619/20 за позовом Спільного підприємства Товариства з обмеженою відповідальністю "Еліком" до Державної служби геології та надр України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - позовну заяву задоволено повністю; визнано протиправними дії Державної служби геології та надр України щодо повернення листом № 13259/01-2/11-20 від 01.09.2020 Спільному підприємству Товариству з обмеженою відповідальністю "Еліком" заяви щодо надання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування вапняків Мар`янського родовища в Дніпропетровській області від 21.08.2020 № 17-08/20 з додатками; зобов`язано Державну службу геології та надр України розглянути заяву та пакет документів щодо отримання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування вапняків Мар`янського родовища в Дніпропетровській області відповідно до пп. 1 п. 8 постанови Кабінету Міністрів України від 30 травня 2011 року № 615 Про порядок надання спеціальних дозволів на користування надрами в редакції від 26.04.2012 року, з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Товариством з обмеженою відповідальністю "Ферромет1" оскаржено рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2020 року по справі № 160/11619/20 апеляційні скарги Державної служби геології та надр України і Товариства з обмеженою відповідальністю "Ферромет1" - задоволено; рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2020 року - скасовано; у задоволенні адміністративного позову Спільного підприємства Товариства з обмеженою відповідальністю "Еліком" до Державної служби геології та надр України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - відмовлено в повному обсязі.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 22 вересня 2021 року касаційну скаргу Спільного підприємства Товариства з обмеженою відповідальністю "Еліком" - залишено без задоволення; постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2020 року по справі № 160/11619/20 - залишено без змін.

Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Колегія суддів зазначає, що рішення суду у справі № 160/11619/20, встановлено наступне:

«СП ТОВ "Еліком" разом із заявою про надання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону на підставі абзацу 1 пункту 8 Порядку № 615 подало протокол ДКЗ від 30.04.2013 № 2910.

Абзацом 1 пункту 8 «Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами» (далі - Порядок № 615) в редакції, чинній на момент розгляду Державною службою геології та надр України заяви позивача, передбачено, що право на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону може надаватися у разі, коли заявник за власні кошти здійснив геологічне вивчення ділянки надр та підрахунок запасів корисних копалин і в межах трирічного строку з моменту затвердження протоколу ДКЗ подав документи на отримання спеціального дозволу.

Так, судом апеляційної інстанції встановлено, що СП ТОВ «Еліком» до Державної служби геології та надр України протягом 2013-2019 року не звертався з відповідною заявою і документів не подавав.

Перше звернення СП ТОВ «Еліком» відбулося лише у серпні 2020 року, тобто більш, ніж через сім років після затвердження запасів Мар`янського родовища протоколом ДКЗ № 2910 від 30.04.2013.

СП ТОВ «Еліком» не використав своє право у передбачені Порядком № 615 строки та не звертався із заявою про надання спеціального дозволу без проведення аукціону протягом семи років після затвердження запасів протоколом ДКЗ № 2910 від 30.04.2013.

Оскільки позивач, звертаючись із заявою від 21 серпня 2020 року про надання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону, подав протокол ДКЗ від 30.04.2013 № 2910, відповідач дійшов обґрунтованого висновку, що вказаний протокол вичерпав свою дію, а, отже, не може бути прийнятий до розгляду.

Як встановлено судами, позивачем до заяви не додано завіреної заявником копії висновку з оцінки впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

Таким чином, посилання відповідача на те, що подані СП ТОВ «Еліком» документи не відповідають вимогам Порядку № 615, є обґрунтованими».

Отже, як вірно зазначено судом першої інстанції, висновки Верхового Суду у справі № 160/11619/20 у відповідності до вимог ст. 78 КАС України не підлягають доказуванню при розгляді даної справи.

Таким чином, судовим рішенням вже встановлено обставини невідповідності поданих СП ТОВ «Еліком» документів згідно заяви № 17-08/20 від 21.08.2020 вимогам «Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами», за фактів: не звернення СП ТОВ «Еліком» із заявою про надання спеціального дозволу без проведення аукціону до Державної служби геології і надр України протягом семи років після затвердження запасів протоколом ДКЗ № 2910 від 30.04.2013; припинення дії Протоколу ДКЗ № 2910 від 30.04.2013.

Окрім того, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 17 листопада 2021 року у справі № 280/4380/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ферромет 1» до Державної служби геології і надр України про зобов`язання надати дозвіл на користування надрами; третя особа - Спільне підприємство Товариство з обмеженою відповідальністю «Еліком», апеляційні скарги Державної служби геології і надр України та Приватного акціонерного Товариства «Кривий Ріг цемент» - задоволено частково; скасовано рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 22.02.2021 та прийнято нову постанову; позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Ферромет 1» - задоволено частково; визнано протиправною бездіяльність Державної служби геології і надр України щодо нерозгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Ферромет 1» від 12.07.2018 на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону з метою видобутку корисних копалин вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області та неприйняття рішення у відповідності до пунктів 8, 25 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого Постановою КМУ № 615 від 30.05.2011; зобов`язано Державну службу геології і надр України розглянути заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Ферромет 1» від 12.07.2018 на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону з метою видобутку корисних копалин вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області та прийняти рішення у відповідності до пунктів 8, 25 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого Постановою КМУ № 615 від 30.05.2011.

Так, вказаним рішенням суду встановлено наступні обставини:

«Не зважаючи на те, що у вересні 2018 року у Державної служби геології і надр України були в наявності всі документи для розгляду заяви ТОВ «Ферромет 1» від 12.07.2018 про отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону та абзацом 2 пункту 8 Порядку встановлений 30-денний строк розгляду заяви після отримання всіх документів, Державна служба геології і надр України тільки через рік листом №18701/01/12-19 від 09.09.2019 повернула заяву з доданими документами, зазначивши, що в заяві відсутні номер телефону, адреса електронної пошти, вихідна дата, номер; у повідомленні про планову діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, не вказаний реєстраційний номер; у пояснювальній записці та протоколі Державної комісії України по запасах корисних копалин вказана різна потужність підприємства; згідно пункту 4 протоколу засідання робочої групи Державної служби геології і надр України №121 від 22.03.2019 зупинений пункт протоколу засідання робочої групи Державної служби геології і надр України №70 від 01.12.2017 щодо схвалення протоколу Державної комісії України по запасах корисних копалин №3964 від 13.06.2017.

Сам по собі такий невиправданий тривалий не розгляд заяви позивача є грубим порушенням пункту 8 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого Постановою КМУ №615 від 30.05.2011, та принципів і засад діяльності державного органу, передбачених частиною 2 статті 19 Конституції України, відповідно до якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України.

Причини повернення заяви більше ніж через рік після надходження в зв`язку з відсутністю номеру телефону, адреси електронної пошти, вихідного номеру, іншими суто технічними помилками в оформленні є занадто формальними, невиправданими, надуманими, такими що явно свідчать про відверте небажання державного органу, його посадових осіб виконувати покладені законодавством обов`язки та розглядати заяву.

Згідно пункту 2.1 протоколу засідання робочої групи Державної служби геології і надр України №153 від 31.10.2019 визнаний обґрунтованим висновок Державної комісії України по запасах корисних копалин №4945 від 25.10.2019 стосовно геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків. Згідно пункту 2.2 протоколу, запропоновано схвалити протокол Державної комісії України по запасах корисних копалин №4945 від 25.10.2019. В протоколі зазначено, що в 2017 році ТОВ «Геопроф» за технічним завданням ТОВ «Ферромет 1» проведені роботи з попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків. За результатами проведених робіт Державною комісією України по запасах корисних копалин апробовано балансові запаси вапняків, що придатні для виробництва портландцементу. В зв`язку з апробацією запасів вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища, вважати таким, що втратив чинність протокол № 3964 від 13.06.2017 в частині апробації запасів вапняків ділянки Центральна та їх техніко-економічних показників; вважати цей протокол доповненням до протоколу №3964 від 13.06.2017.

Згідно листа Державної комісії України по запасах корисних копалин №1339/07/1 від 06.11.2019, протоколами № 3964 від 13.06.2017 та №4945 від 25.10.2019 розглянуті і схвалені матеріали геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області, поданої ТОВ «Ферромет 1».

Таким чином, є очевидною протиправна бездіяльність Державної служби геології і надр України щодо нерозгляду заяви ТОВ «Ферромет 1» від 12.07.2018 на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону з метою видобутку корисних копалин вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області та неприйняття рішення у відповідності до пунктів 8, 25 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого Постановою КМУ №615 від 30.05.2011».

Отже, враховуючи висновки Третього апеляційного адміністративного суду у справі № 280/4380/19, є такими, що не підлягають доказуванню, в силу ст. 78 КАС України, при розгляді справи № 640/13972/21 обставини протиправної бездіяльності Державної служби геології і надр України щодо нерозгляду заяви ТОВ «Ферромет 1» від 12.07.2018 на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону з метою видобутку корисних копалин вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області та неприйняття рішення у відповідності до пунктів 8, 25 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого Постановою КМУ № 615 від 30.05.2011.

Таким чином, враховуючи обставин, встановлені постановою Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 160/11619/20 та постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 17 листопада 2021 року у справі № 280/4380/19, доводи позивача про обмеження прав СП ТОВ «Еліком» на отримання у законний спосіб спеціального дозволу на користування надрами на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку Мар`янського родовища вапняків, що пов`язується з його зверненням у серпні 2020 року до Держгеонадра із заявою № 17-08/20 про надання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування вапняків Мар`янського родовища у Дніпропетровській області, дане, за висновками суду, не доводить тверджень позивача щодо протиправної бездіяльності відповідачів у невжитті дій із скасування Протоколу № 3964 та Протоколу № 4945, є необґрунтованими та спростовуються судовими рішеннями, які набрали законної сили.

Разом з тим, з матеріалів справи слідує, що 23.10.2008 відповідно до протоколу проведення аукціону з продажу спеціального дозволу на користування надрами № 2 та договору купівлі-продажу спеціального дозволу на користування надрами від 26.09.2008 СП ТОВ «Еліком» отримало спеціальний дозвіл на користування надрами № 3368 від 23.10.2008.

Строк дії спеціального дозволу на користування надрами становить 5 років.

На підставі договору купівлі-продажу права користування геологічною інформацією, відповідно до пакету аукціонної документації від 01.10.2008 № 29-10-02-170, що укладено між Державною геологічною службою та СП ТОВ «Еліком», останнім придбано право на користування геологічною інформацією по Мар`янському родовищу вапняків, яке знаходиться в Апостолівському районі Дніпропетровській області.

У 2010 - 2012 роках СП ТОВ «Еліком» здійснено комплексне геологічне вивчення зазначеної ділянки надр, зокрема, згідно з технічним завданням СП ТОВ «Еліком» та на підставі договору на виконання геолого-економічної оцінки запасів цементної сировини Мар`янського родовища вапняків від 10.11.2010 № 28/10, укладеного між ним та Казенним підприємством «ПІВДЕНУКРГЕОЛОГІЯ».

Також на замовлення та на підставі додаткової угоди № 2 до договору на виконання геолого-економічної оцінки запасів цементної сировини Мар`янського родовища вапняків від 10.11.2010 № 28/10, Казенним підприємством «ПІВДЕНУКРГЕОЛОГІЯ» у 2012 році додатково видобуто представницьку пробу вапняків родовища.

На підставі договору купівлі-продажу права користування геологічною інформацією від 23.06.2010 № 26/11-2-98, що укладено між Державною геологічною службою та СП ТОВ "ЕЛІКОМ", останнє придбало право на користування геологічною інформацією по Мар`янському родовищу вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровській області.

За результатом проведених робіт на підставі договору на виконання геолого-економічної оцінки запасів цементної сировини Мар`янського родовища вапняків від 10.11.2010 № 28/10 КП «ПІВДЕНУКРГЕОЛОГІЯ» виконано та передано, а СП ТОВ "ЕЛІКОМ" прийнято на підставі акту прийому-передачі науково-технічної продукції від 01.08.2013 - Звіт про геологічне вивчення надр «Геолого-економічна оцінка запасів цементної сировини Мар`янського родовища вапняків».

За результатами проведених робіт геолого-економічну оцінку вапняків Мар`янського родовища в Апостолівському районі Дніпропетровській області передано на затвердження в Державну комісію по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України.

При цьому, протоколом засідання колегії ДКЗ від 30.04.2013 № 2910 затверджено станом на 01.01.2013 балансові запаси вапняків загальнодержавного значення Мар`янського родовища, які відповідають вимогам ТУ У 27.1-1:2008 «Сировина для виробництва портландцементного клінкеру. Технічні умови» і придатні в якості карбонатної складової сировинних сумішей для виробництва портландцементу марки М400 та М500 за міцністю відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.7-46:2010 «Цементи загальнобудівельного призначення. Технічні умови».

За змістом протоколу Мар`янське родовище було визнано підготовленим для промислової розробки СП ТОВ «ЕЛІКОМ», а звіт передано на постійне зберігання до ДНВП «Геоінформ України», згідно з повідомленням про прийняття звіту № 63945 від 23.07.2013.

Разом з тим, як вірно зауважив суд першої інстанції, Протокол ДКЗ № 2910 вичерпав свою дію, а СП ТОВ "ЕЛІКОМ" не зверталося до Державної служби геології та надр України із заявою про надання спеціального дозволу без проведення аукціону протягом семи років після затвердження запасів протоколом ДКЗ № 2910 від 30.04.2013.

Водночас, 13.06.2017 Державною комісією України по запасах корисних копалин протоколом засідання колегії ДКЗ № 3964 було виділено в окремий об`єкт надрокористування ділянку Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області та апробовано станом на 01.01.2017 балансові запаси вапняків загальнодержавного значення ділянки Центральна (північна та південна частини) Мар`янського родовища вапняків, що відповідають вимогам ТУУ 27.1-1:2008 «Сировина для виробництва портландцементного клінкеру. Технічні умови» і придатних в якості карбонатної складової сировинних сумішей для виробництва портландцементу, марки М400 та М500 за міцністю відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.7-46:2010 «Цементи загальнобудівельного призначення. Технічні умови».

Протоколом Державної служби геології і надр України № 70 від 01.12.2017 схвалений протокол Державної комісії України по запасах корисних копалин № 3964 від 13.06.2017 із затвердженими запасами вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища станом на 01.01.2017. В протоколі зазначено, що, подані на розгляд матеріали попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків як окремого об`єкту надрокористування, з урахування додатково наданих на вимогу експертизи доповнень і пояснень, містять необхідні дані для характеристики геологічної будови родовища, якості і технологічних властивостей вапняків, гірничо-геологічних і гірничо-технічних умов розробки, обґрунтування параметрів підрахунку запасів корисної копалини і промислової оцінки ділянки родовища та складені згідно з вимогами Державної комісії України по запасах корисних копалин. Геологічна будова родовища вивчена і висвітлена у звіті з повнотою, достатньою для підрахунку запасів вапняків. Гідро-геологічні та гірничо-геологічні умови ділянки сприятливі для її розробки відкритим способом. Державною комісією України по запасах корисних копалин апробовано станом на 01.01.2017 балансові запаси вапняків загальнодержавного значення ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища, що відповідають вимогам ТУ У 27.1-1-2008 «сировина для виробництва портландцементного клінкеру» і придатні для виробництва портландцементу М400 і М500.

У 2019 році за результатами розгляду матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків, що виділяється як окремий об`єкт надрокористування в Апостолівському районі Дніпропетровської області, поданих ТОВ «Ферромет1», Державною комісією України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України, протоколом № 4945 від 25.10.2019 виділено в окремий об`єкт надрокористування ділянку Центральна (південна та північна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області та апробовано станом на 01.01.2019, балансові запаси вапняків загальнодержавного значення ділянки Центральна (південна та північна частини) Мар`янського родовища вапняків, що відповідають вимогам ТУУ 27.1-1:2008 «Сировина для виробництва портландцементного клінкеру. Технічні умови».

Таким чином, в силу Протоколу ДКЗ № 4945 є таким, що втратив чинність протокол № 3964 від 13.06.2017 в частині апробації запасів вапняків ділянки Центральна та їх техніко-економічних показників.

Згідно протоколу засідання робочої групи Державної служби геології і надр України № 153 від 31.10.2019 визнаний обґрунтованим висновок Державної комісії України по запасах корисних копалин № 4945 від 25.10.2019 стосовно геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків.

Доводи позивача про неправомірне використання ТОВ "Ферромет1" та ТОВ "ГЕОПРОФ" геологічної інформації, створеної за замовленням та за власні кошти СП ТОВ "ЕЛІКОМ", як на підставу для визнання протиправною бездіяльності відповідачів щодо невжиття дій зі скасування протоколу засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр № 4945 від 25.10.2019, є безпідставними.

Обґрунтовуючи позовні вимоги товаристово наголошує на не розгляді відповідачами його вимог про скасування Протоколу ДКЗ № 3964 та Протоколу ДКЗ № 4945.

Разом з тим, матеріали справи свідчать, що листом від 03.08.2020 № 4/08 СП ТОВ «ЕЛІКОМ» звернувся до відповідачів з клопотанням переглянути рішення про введення в дію Протоколів ДКЗ № 3964 та № 4945, та скасувати протоколи.

Так, листом від 19.08.2020 № 831/10 Державна комісія України по запасах корисних копалин повідомила позивача про відсутність підстав для скасування рішень, оформлених Протоколами ДКЗ № 3964 та № 4945.

Окрім того, листом від 07.10.2020 № 15100/01-2/10-20 Державна служба геології та надр України також повідомила позивача про відсутність підстав для скасування Протоколів ДКЗ № 3964 та № 4945.

При цьому, позивач повторно звернувся до Державної служби геології та надр України в питаннях скасування протоколів, навівши, як він зазначає, додаткові обґрунтування.

Відповідно до листа № 7/05 від 06.01.2021, адресованого головою Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України - Рудьком Г.І. до голови Державної служби геології та надр України - Опімаха Р.Є. видно про необхідність повторного розгляду робочою групою Держгеонадр з розгляду протоколів Державної комісії України по запасах корисних копалин з метою прийняття рішення щодо їх подальшої дії або скасування.

Колегія суддів зазначає, постановою Кабінету Міністрів України від 22 грудня 1994 року №865 затвержено «Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин», яке визначає порядок і умови проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин.

Так, згідно пунктів 2 та 3 зазначеного Положення метою державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин є:

об`єктивна оцінка мінерально-сировинної бази країни на основі єдиних науково-методичних критеріїв;

забезпечення достовірності оцінених запасів корисних копалин і відповідності їх якісних показників запланованим напрямам використання;

створення умов для найповнішого, економічно раціонального й комплексного використання запасів родовищ корисних копалин з дотриманням вимог щодо охорони надр та навколишнього природного середовища;

проведення порівняльної оцінки кількісних та якісних показників запасів корисних копалин, їх географо-економічних, гірничо-геологічних, гідрогеологічних та інших умов залягання для визначення реальної промислової цінності;

забезпечення дотримання єдиного підходу до визначення техніко-економічних та фінансових показників господарської діяльності, пов`язаної з видобуванням корисних копалин у межах конкретної ділянки надр;

використання оцінок техніко-економічних та фінансових показників господарської діяльності для цілей інвестиційного планування та оподаткування.

Основними завданнями державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин є:

оцінка достовірності запасів корисних копалин і наявних у них корисних компонентів на основі дослідження та аналізу матеріалів геологічного вивчення надр щодо закономірностей формування й розміщення покладів корисних копалин, їх речовинного складу й технологічних властивостей, гірничо-геологічних, гідрогеологічних та інших умов залягання;

встановлення кондицій на мінеральну сировину для підрахунку запасів родовищ з урахуванням раціонального використання всіх корисних копалин і наявних у них корисних компонентів;

визначення кількості та якості запасів корисних копалин і компонентів, ступеня їх вивчення й підготовленості до промислового освоєння;

оцінка промислового значення запасів корисних копалин і компонентів за умови їх найповнішого, економічно раціонального й комплексного вилучення та використання на основі сучасних промислових технологій;

оцінка відповідності наявного в межах родовищ вмісту речовин, що негативно впливають на довкілля і здоров`я людей під час видобутку, переробки й використання корисних копалин, а також складування відходів виробництва, вимогам стандартів, нормативів, лімітів, санітарно-гігієнічних норм і правил, затверджених у встановленому порядку.

При цьому, як визначено нормвами зазначеного Положення, Державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться Державною комісією України по запасах корисних копалин (далі - ДКЗ) з дотриманням таких принципів:

наукова обґрунтованість, незалежність, об`єктивність і комплексність;

узгодження екологічних, економічних і соціальних інтересів суспільства;

узгодження довгострокових державних перспектив у збереженні запасів корисних копалин з інтересами користувачів надр;

виконання вимог актів законодавства.

Державній експертизі та оцінці підлягають запаси корисних копалин усіх розвіданих родовищ, у тому числі техногенних, а також запаси корисних копалин, що додатково розвідані в процесі розроблення родовищ, та запаси, що залишаються в надрах у разі ліквідації гірничодобувного підприємства.

Державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться на підставі звітів, які містять в собі матеріали з геологічного вивчення родовищ корисних копалин, підрахунок їх запасів та техніко-економічне обґрунтування промислового значення (далі - геолого-економічна оцінка).

У разі необхідності за рішенням ДКЗ проводиться перевірка достовірності матеріалів геолого-економічної оцінки родовищ корисних копалин безпосередньо на місці геологорозвідувальних робіт.

Відповідно до ступеня вивчення родовища корисних копалин державна експертиза може проводитися за матеріалами геолого-економічної оцінки:

початково оцінених ділянок надр;

попередньо оцінених родовищ корисних копалин;

родовищ корисних копалин, підготовлених до промислового освоєння;

родовищ корисних копалин, що перебувають в експлуатації.

Державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться експертами, які є висококваліфікованими спеціалістами з розвідки, видобутку, переробки корисних копалин та економіки мінеральної сировини, і залучаються до роботи в Комісії на договірних засадах. Положення про порядок діяльності експертів ДКЗ затверджуються головою Комісії.

На експертів ДКЗ покладається:

проведення дослідження, перевірки і аналізу (експертизи) поданих матеріалів геолого-економічної оцінки родовищ корисних копалин, підготовки висновків стосовно повноти та якості виконаних геологорозвідувальних робіт, встановлення достовірності запасів корисних копалин і підготовленості їх до найповнішого, економічно раціонального й комплексного використання, відповідності кондицій для підрахунку запасів корисних копалин геологічним умовам родовища, відповідності запланованих чи застосовуваних способів видобутку та переробки, а також напрямів використання корисних копалин вимогам законів та інших нормативно-правових актів з природокористування;

визначення (оцінки) кількості та якості запасів корисних копалин, гірничо-геологічних, гідрогеологічних та інших умов їх залягання, технологічної схеми промислової розробки, техніко-економічних показників виробничого процесу та фінансових результатів реалізації товарної продукції гірничого виробництва.

Державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться експертами, які є висококваліфікованими спеціалістами з розвідки, видобутку, переробки корисних копалин та економіки мінеральної сировини, і залучаються до роботи в Комісії на договірних засадах. Положення про порядок діяльності експертів ДКЗ затверджуються головою Комісії.

На експертів ДКЗ покладається:

проведення дослідження, перевірки і аналізу (експертизи) поданих матеріалів геолого-економічної оцінки родовищ корисних копалин, підготовки висновків стосовно повноти та якості виконаних геологорозвідувальних робіт, встановлення достовірності запасів корисних копалин і підготовленості їх до найповнішого, економічно раціонального й комплексного використання, відповідності кондицій для підрахунку запасів корисних копалин геологічним умовам родовища, відповідності запланованих чи застосовуваних способів видобутку та переробки, а також напрямів використання корисних копалин вимогам законів та інших нормативно-правових актів з природокористування;

визначення (оцінки) кількості та якості запасів корисних копалин, гірничо-геологічних, гідрогеологічних та інших умов їх залягання, технологічної схеми промислової розробки, техніко-економічних показників виробничого процесу та фінансових результатів реалізації товарної продукції гірничого виробництва.

Експертні висновки розглядаються на попередніх засіданнях ДКЗ, на яких опрацьовуються проекти її рішень, визначається перелік додаткових документів, відомостей, розрахунків, експертних висновків, необхідних для прийняття остаточного рішення.

Рішення ДКЗ, що приймаються на пленарних засіданнях і оформляються протоколами, спрямовуються на реалізацію єдиної науково-технічної політики щодо проведення геолого-економічної оцінки, державного обліку і забезпечення повноти використання запасів родовищ корисних копалин, визначення ступеня їх підготовленості до промислового освоєння відповідно до законодавства.

Отже, зазначеним Положенням визначено порядок та умови проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, а також повноваження Державної комісії України по запасах корисних копалин.

При цьому, суд першої інстанції вірно зауважив, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина 1 статті 2 КАС України).

Таким чином суд не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього органу державної влади.

Так, адміністративний суд, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, виконуючи завдання адміністративного судочинства щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення), передбаченим ч. 2 ст. 2 КАС України, критеріям, не втручається та не може втручатися у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Поняття дискреційних повноважень наведене у Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R (80)2, яка прийнята Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, відповідно до якої під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. Тобто, дискреційними є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною.

Разом з тим, враховуючи положення статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України, захист прав у сфері публічно-правових відносин можливий у спосіб зобов`язання відповідача прийняти певне рішення чи зобов`язання вчинити певні дії.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року №3-рп/2003).

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Таким чином, суд є правозастосовуючим органом, тобто, не створюючи нових правових норм, не підміняючи собою органи виконавчої та законодавчої влади, на підставі закону у встановленому процесуальним законом порядку вирішує справи.

При цьому судом першої інстанції вірно зауважено наступне.

По-перше, ТОВ "Ферромет1" отримано право на користування геологічною інформацією згідно договору № 24/11 від 06.03.2017, укладеного з Державною службою геології та надр України.

По-друге, висновок Державної комісії України по запасах корисних копалин № 4945 від 25.10.2019 стосовно геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків (наданого з урахуванням, у тому числі, експертних висновків, довідки про залишкові запаси корисної копалини, очікувані техніко-економічні показники промислового освоєння Мар`янського родовища, експертного висновку № 3956 ДГП «Геолекспертиза») є обґрунтованим, про що робочою групою Державної служби геології і надр України складено протокол № 153 від 31.10.2019.

По-третє, Державною комісією України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України реалізовано надані їй повноважень щодо розгляду матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків, що виділяється як окремий об`єкт надрокористування в Апостолівському районі Дніпропетровської області, поданих ТОВ «Ферромет1», а надалі і Державною службою геології та надр України відповідно.

Таким чином, враховуючи вищезазначена, Державна комісія України по запасах корисних копалин та Державна служба геології та надр України діяли в межах свої повноважень та у відповідності до норм чинного законодавства, а тому відсутня протиправна бездіяльність щодо невжиття дій зі скасування протоколу засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр № 4945 від 25.10.2019.

Окрім того, як вірно зазначено судом першої інстанції, питання захисту права власності СП ТОВ "ЕЛІКОМ" на геологічну інформацію, як об`єкта цивільно-правових відносин, позивачем згідно прохальної частини позову (в межах способу захисту права) не ставилося, тому не є предметом даного спору.

Щодо позовних вимог про зобов`язання Державну комісію України по запасах корисних копалин скасувати протокол № 4945 засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин від 25.10.2019 та зобов`язання Державну службу геології та надр України скасувати рішення щодо введення в дію протоколу № 4945 засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копали від 25.10.2019 про розгляд матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків як окремого об`єкту надрокористування в Апостолівському районі Дніпропетровської області, поданих на розгляд Товариством з обмеженою відповідальністю "ФерроМет1", Державний реєстраційний номер У-19-466/1, то колегія суддів зазначає, що вказані вимоги є похідними, а тому також не підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, виходячи зі змісту позовних вимог, аналізу положень чинного законодавства, оцінки подані сторонами доказів, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відсутніть підстав для задоволення адміністративного позову Спільного підприємства Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕЛІКОМ".

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, так як суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 січня 2022 року.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Спільного підприємства Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕЛІКОМ" залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 січня 2022 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Степанюк А.Г.