Справа № 380/11030/22
Суддя: Заверуха Олег Богданович
Дата ухвалення: 2023-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2023 рокуЛьвівСправа № 380/11030/22 пров. № А/857/15223/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Заверухи О.Б.,

суддів Гінди О.М., Ніколіна В.В.,

за участю секретаря судового засідання Юрченко М.М.,

представника позивача Владики В.В.,

представника відповідача Квасниці Н.Б.,

розглянувши у судовому засіданні (в режимі відеоконференції) в м. Львові апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «СМАРТІНБУД» на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2022 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СМАРТІНБУД» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, -

суддя (судді) в суді першої інстанції Сподарик Н.І.,

час ухвалення рішення 13:44:27,

місце ухвалення рішення м. Львів,

дата складання повного тексту рішення 24 жовтня 2022 року,

В С Т А Н О В И В:

12 серпня 2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю «СМАРТІНБУД» звернулось в суд з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Львівській області, в якому просило: визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Львівській області від 31 травня 2022 року № 20274 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «СМАРТІНБУД» п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку; зобов`язати виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «СМАРТІНБУД» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що 31 травня 2022 року ним через електронний кабінет платника податків отримано рішення Головного управління ДПС у Львівській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 20274, згідно з яким його включено до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Вказує, що оскаржуване рішення містить виключно посилання на нормативні положення п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, що є додатком до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1165 від 11 грудня 2019 року. Звертає увагу на те, що контролюючий орган у рішенні № 20274 від 31 травня 2022 року не зазначив конкретної податкової інформації, тобто яка саме податкова інформація (щодо яких/якої саме операцій та які саме ознаки) в нього наявна, про які саме факти вона свідчить, якими процесуальними документами, що мають доказове значення, вона підтверджується, та під час яких саме процесів його поточної діяльності така інформація стала відома. Вказує, що під час прийняття оскаржуваного рішення відповідачем не було повідомлено, які саме документи необхідно подати для спростування підстав вважати його таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, а тому таке рішення не відповідає критеріям чіткості, обґрунтованості та зрозумілості.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2022 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що комісія регіонального рівня проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку на постійній основі, а не лише після подання платником ПДВ на реєстрацію податкової накладної. Суд першої інстанції погодився з твердженням відповідача, що віднесення особи до платників, які відповідають критеріям ризиковості, є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків. За результатами проведеного моніторингу даних ЄРПН та аналізу інформаційних баз даних щодо здійснення фінансово-господарських операцій по ТзОВ «КОМПАНІТРЕЙД» рішенням відповідача від 03 лютого 2022 року № 2389 встановлено взаємодію з ризиковими СГД, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника, затверджених Постановою № 1165. Відповідна обставина не була спростована позивачем та не надано ні до контролюючого органу, ні до суду доказів, документальних підтверджень на спростування наведених контролюючим органом обставин, зокрема щодо господарських операцій позивача з ризиковими підприємствами. Позивачем не надано доказів, які б спростовували наявну у контролюючого органу податкову інформацію в базах ДПС, у зв`язку з чим, рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 30 травня 2022 року № 20274 про відповідність ТзОВ «СМАРТІНБУД» критеріям ризиковості платника податку є законним та обґрунтованим.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю «СМАРТІНБУД» подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким адміністративний позов задовольнити повністю.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що оскаржуване рішення є незаконним та необґрунтованим, прийняте з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зокрема, зазначає, що питання відповідності Критеріям ризиковості платника податків має розглядатись комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податків і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації, натомість оскаржуване рішення було прийняте у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю.

Звертає увагу, що підстави прийняття рішення про відповідність ТзОВ «СМАРТІНБУД» п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість зазначені лише у відзиві на позовну заяву, однак такі підстави не були зазначені у оскаржуваному рішенні, чим позбавлено його права на спростування такої інформації. Вказує, що в оскаржуваному рішенні не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Вказує, що суд першої інстанції не може посилатись на відсутність трудових ресурсів, основних фондів для здійснення фінансово-господарської діяльності, технічного персоналу для ведення господарської діяльності, оскільки такі посилання не містяться в оскаржуваному рішенні відповідача. Вважає, що належним способом захисту його порушеного права є зобов`язання відповідача виключити ТзОВ «СМАРТІНБУД» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено, що віднесення особи до платників, які відповідають критеріям ризиковості, незалежно від джерела її отримання, є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків. Вказує, що перевірка контролюючим органом на відповідність критеріям ризиковості платника податків здійснюється при реєстрації кожної податкової накладної/розрахунку коригування, незалежно від факту віднесення платника податків до пеерліку ризикових. Вважає, що оспорюване рішення прийнято у межах його компетенції, оскільки з його тексту можна встановити зміст цього рішення, зокрема, підстави віднесення позивача до пункту 8 Критеріїв ризиковості. Вказує, що за результатами обговорення членами Комісії та дослідження фінансово-господарської діяльності підприємства встановлено, що платник податків не спростував проведення фінансово-господарських операцій з ТзОВ «КОМПАНІТРЕЙД», та не подав уточнюючі розрахунки податкових зобов`язань з ПДВ у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок, що відповідно не спростовує відповідність ТзОВ «СМАРТІНБУД» критеріям ризиковості платника.

В судовому засіданні представник позивача підтримала апеляційну скаргу, в своїх поясненнях покликалась на доводи в ній викладені.

Представник відповідача щодо апеляційної скарги заперечила, просила залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю «СМАРТІНБУД» зареєстроване як юридична особа, ідентифікаційний код 44334584.

Видами економічної діяльності є: Основний: 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля Інші: 41.10 Організація будівництва будівель; 42.11 Будівництво доріг і автострад; 42.13 Будівництво мостів і тунелів; 42.21 Будівництво трубопроводів; 42.22 Будівництво споруд електропостачання та телекомунікацій; 43.11 Знесення; 43.12 Підготовчі роботи на будівельному майданчику; 43.21 Електромонтажні роботи; 43.22 Монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування; 43.29 Інші будівельно-монтажні роботи; 43.31 Штукатурні роботи; 43.32 Установлення столярних виробів; 43.33 Покриття підлоги й облицювання стін; 43.34 Малярні роботи та скління; 43.39 Інші роботи із завершення будівництва; 43.91 Покрівельні роботи; 43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у.; 46.13 Діяльність посередників у торгівлі деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами; 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; 46.47 Оптова торгівля меблями, килимами й освітлювальним приладдям; 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткуванням; 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; 46.74 Оптова торгівля залізними виробами, водопровідним і опалювальним устаткуванням і приладдям до нього; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 49.42 Надання послуг перевезення речей (переїзду); 52.10 Складське господарство; 52.21 Допоміжне обслуговування наземного транспорту; 52.24 Транспортне оброблення вантажів; 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; 71.11 Діяльність у сфері архітектури; 71.12 Діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах; 71.20 Технічні випробування та дослідження; 77.11 Надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів; 77.12 Надання в оренду вантажних автомобілів; 77.32 Надання в оренду будівельних машин і устаткування; 77.39 Надання в оренду інших машин, устаткування та товарів, н.в.і.у.; 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель; 42.12 Будівництво залізниць і метрополітену; 42.99 Будівництво інших споруд, н.в.і.у.; 43.13 Розвідувальне буріння; 46.15 Діяльність посередників у торгівлі меблями, господарськими товарами, залізними та іншими металевими виробами; 46.41 Оптова торгівля текстильними товарами; 46.42 Оптова торгівля одягом і взуттям; 46.43 Оптова торгівля побутовими електротоварами й електронною апаратурою побутового призначення для приймання, записування, відтворювання звуку й зображення; 46.44 Оптова торгівля фарфором, скляним посудом і засобами для чищення; 46.49 Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення; 46.51 Оптова торгівля комп`ютерами, периферійним устаткуванням і програмним забезпеченням; 46.52 Оптова торгівля електронним і телекомунікаційним устаткуванням, деталями до нього; 46.62 Оптова торгівля верстатами; 46.63 Оптова торгівля машинами й устаткуванням для добувної промисловості та будівництва; 46.64 Оптова торгівля машинами й устаткуванням для текстильного, швейного та трикотажного виробництва; 46.65 Оптова торгівля офісними меблями; 46.66 Оптова торгівля іншими офісними машинами й устаткуванням; 46.75 Оптова торгівля хімічними продуктами; 46.76 Оптова торгівля іншими проміжними продуктами; 47.19 Інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах; 47.41 Роздрібна торгівля комп`ютерами, периферійним устаткуванням і програмним забезпеченням у спеціалізованих магазинах; 47.42 Роздрібна торгівля телекомунікаційним устаткуванням у спеціалізованих магазинах; 47.43 Роздрібна торгівля в спеціалізованих магазинах електронною апаратурою побутового призначення для приймання, записування, відтворювання звуку й зображення; 47.52 Роздрібна торгівля залізними виробами, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами в спеціалізованих магазинах; 47.54 Роздрібна торгівля побутовими електротоварами в спеціалізованих магазинах; 47.59 Роздрібна торгівля меблями, освітлювальним приладдям та іншими товарами для дому в спеціалізованих магазинах; 61.90 Інша діяльність у сфері електрозв`язку; 62.02 Консультування з питань інформатизації; 81.10 Комплексне обслуговування об`єктів; 81.21 Загальне прибирання будинків.

Відповідно до витягу з протоколу № 74 від 31 травня 2022 року засідання Комісії Головного управління ДПС у Львівській області питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, за результатами проведеного моніторингу даних ЄРПН та аналізу інформаційних даних щодо здійснення фінансово-господарських операцій по ТзОВ «СМАРТІНБУД» встановлено: «перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Львівській області (Личаківський район) 13.04.2021. Стан платника 0 - платник податків за основним місцем обліку. Основний вид діяльності: будівництво житлових і нежитлових будівель. Засновник, керівник ОСОБА_1 . Статутний фонд 1000000 грн. Має відкриті рахунки у банківських установах. Платник ПДВ з 01.05.2021. Подана звітність з ПДВ за квітень (р. 19 26232545 грн.). Чисельність працюючих становить 1 чол., середня зарплата 15000 грн (звітність з ЄСВ за І кв. 2022 р). Платником подано фінансову звітність малого підприємства за І квартал 2022 року. Подано звіт 20-ОПП щодо використання в господарській діяльності: офіс, колісна техніка для всіх видів робіт, гусенична техніка для всіх видів робіт 3 шт; база, автомобілі 5 шт; автопричеп 3 шт».

Надано лист від 09 березня 2022 року щодо виключення підприємства з числа ризикових платників та копії підтверджуючих документів, що не спростовують критерії ризиковості платника.

Встановлено, що отримана інформація не спростовує відповідність ТзОВ «СМАРТІНБУД» критеріям ризиковості платника, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 (а.с.47).

В результаті обговорення членами Комісії та дослідження фінансово-господарської діяльності ТзОВ «СМАРТІНБУД» Комісія Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 09 березня 2022 року прийняла рішення № 20274 від 31 травня 2022 року про відповідність платника податку ТзОВ «СМАРТІНБУД» критеріям ризиковості платника податку з підстави, передбаченої пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку: «п. 8 У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування» (а.с.11).

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції прийшов до висновку про безпідставність позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з обґрунтованістю такого висновку суду першої інстанції з наступних підстав.

Правовідносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, в тому числі, стосовно реєстрації податкової накладної, регулюються нормами Податкового кодексу України (далі ПК України).

У розумінні пункту 61.1 статті 61 ПК України податковий контроль система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Податковий контроль здійснюється органами, зазначеними у ст. 41 цього Кодексу (контролюючі органи та органи стягнення), в межах їх повноважень, встановлених цим Кодексом (пункт 61.2 статті 61 ПК України).

Згідно зі ст.62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин; моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статті 39 цього Кодексу.

За визначенням, наведеним у п.71.1 ст.71 ПК України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Збір податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючим органом врегульовано статтями 72,73 ПК України.

Так, відповідно до ст.74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Підпункт 20.1.45 п.20.1 ст.20 ПК України передбачає, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Таким чином, контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС, виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з п.201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За змістом абз.1, 2 п. 201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначено Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165, який набрав чинності з 01 лютого 2020 року (далі - Порядок №1165).

Згідно з п.2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

За змістом п.6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

За змістом пункту 40 Порядку № 1165 засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду.

Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення.

Пункт 44 Порядку № 1165 передбачає, що комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Відповідно до додатку 4 до Порядку № 1165 рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

З огляду на правове регулювання, характер цих відносин, під час вирішення спорів такої категорії, суд повинен досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваження комісії контролюючого органу.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 20 січня 2022 року у справі № 160/2840/20.

Із матеріалів справи слідує, що оскаржуване рішення № 20274 від 31 травня 2022 прийняте Комісією з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 09 березня 2022 року № 3, поданих позивачем на спростування висновку відповідача про відповідність ТзОВ «СМАРТІНБУД» критеріям ризиковості платника податків.

Відповідно до змісту спірного рішення, відповідач керувався пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку, що визначені у додатку № 1 до Порядку № 1165, та зазначив про наявність податкової інформації, яка стала відома у процесі поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції та є підставою для залишення позивача у переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з покликанням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Колегія суддів наголошує, що у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: - у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, або - з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів «від ..р. №-».

У формі рішення вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС.

Здійснюючи такий моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку (пункт 6 Порядку № 1165). При цьому дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних ДПС податкової інформації, незалежно від джерела її отримання, є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку, передбаченому ПК України та нормативно-правовими актами, прийнятими на виконання вимог цього Кодексу. Одним зі способів здійснення таких дій є інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Таким чином, контролюючий орган уповноважений на збирання та використання під час виконання своїх функцій та завдань податкової інформації щодо платників податків. При цьому інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.

Колегія суддів зазначає, що покликання відповідача у оскаржуваному рішенні на наявність у його розпорядженні податкової інформації, відповідає вимогам пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а тому приймається судом у якості достатнього обґрунтування оскаржуваного рішення та віднесення особи до платників, які відповідають критеріям ризиковості, оскільки є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків.

Щодо доводів скаржника про те, що контролюючим органом не визначено переліку документів необхідних для розгляду питання про виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, то колегія суддів не приймає такі до уваги, оскільки такий перелік передбачений в абзаці 7 пункту 6 Порядку № 1165, а надані документи не спростовували факту правильності віднесення позивача до ризикових платників податків.

Пунктом 6 Порядку № 1165 визначено алгоритм дій платника податку у разі незгоди з рішенням комісії регіонального рівня про визнання платника таким, що відповідає критеріям ризиковості шляхом надання контролюючому органу доказів на спростування наявної у базах ДПС податкової інформації.

Пунктами 7 - 10 Порядку № 1165 передбачено, що Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Тобто, у випадку ініціювання платником процедури спростування відповідності платника податку критеріям ризиковості обов`язок такого спростування покладений на самого платника, який надсилає до контролюючого органу через електронний кабінет інформацію та копії відповідних документів на підтвердження реальності здійснення господарських операцій.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що обставини, які стали підставою для прийняття оскаржуваного рішення, викладені у протоколі засідання Комісії від 31 травня 2022 року № 20274, згідно з яким за результатами аналізу та дослідження поданих позивачем документів не встановлено підстав для виключення ТзОВ «СМАРТІНБУД» з переліку ризикових платників податків.

Крім того, за результатами проведеного моніторингу даних ЄРПН та аналізу інформаційних баз даних щодо здійснення фінансово-господарських операцій по контрагенту позивача - ТзОВ «КОМПАНІТРЕЙД», яке рішенням відповідача від 03 лютого 2022 року № 2389 визнано таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника, затверджених Постановою № 1165.

Відповідна обставина не була спростована позивачем та не надано документальних підтверджень на спростування наведених контролюючим органом обставин, зокрема щодо господарських операцій позивача з ризиковими підприємствами.

Відповідно до схеми руху ПДВ ТзОВ «СМАРТІНБУД» за період з травня 2021 року по 31 травня 2022 року судом першої інстанції встановлено, що позивачем за цей період придбано ТМЦ/послуг на суму ПДВ 138,088 тис. грн, а реалізовано на суму ПДВ 65476 тис. грн. Доказів наявності на зберіганні нереалізованих товарів позивачем не надано. Не надано також доказів, що підтверджують господарські операції позивача з іншими контрагентами, які за твердженням відповідача включені до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Колегія суддів зазначає, що на підтвердження фактичного здійснення господарських операцій, платник повинен мати відповідні первинні документи, які мають бути належно оформленими, містити всі необхідні реквізити, бути підписані уповноваженими особами та, які в сукупності з встановленими обставинами справи, зокрема, і щодо можливостей здійснення господарюючими суб`єктами відповідних операцій з урахуванням часу, місця знаходження майна, обсягу матеріальних та трудових ресурсів, економічно необхідних для виконання умов, обумовлених договорами, мають свідчити про беззаперечний факт реального вчинення господарських операцій, що і є підставою для формування платником податкового обліку.

Крім цього, судом першої інстанції встановлено, що 09 березня 2022 року позивачем подано лист, щодо виключення підприємства з числа ризикових платників, за результатами розгляду якого, було прийнято оскаржуване рішення № 20274 від 31 травня 2022 року .

Відповідно до витягу з протоколу № 74 від 31 травня 2022 року засідання Комісії Головного управління ДПС у Львівській області питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, за результатами проведеного моніторингу даних ЄРПН та аналізу інформаційних даних щодо здійснення фінансово-господарських операцій по ТзОВ «СМАРТІНБУД» встановлено: «перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Львівській області (Личаківський район) 13.04.2021. Стан платника 0 - платник податків за основним місцем обліку. Основний вид діяльності: будівництво житлових і нежитлових будівель. Засновник, керівник ОСОБА_1 . Статутний фонд 1000000 грн. Має відкриті рахунки у банківських установах. Платник ПДВ з 01.05.2021. Подана звітність з ПДВ за квітень (р. 19 26232545 грн.). Чисельність працюючих становить 1 чол., середня зарплата 15000 грн (звітність з ЄСВ за І кв. 2022 р). Платником подано фінансову звітність малого підприємства за І квартал 2022 року. Подано звіт 20-ОПП щодо використання в господарській діяльності: офіс, колісна техніка для всіх видів робіт, гусенична техніка для всіх видів робіт 3 шт; база, автомобілі 5 шт; автопричеп 3 шт».

В результаті обговорення членами комісії та дослідження фінансово-господарської діяльності даного платника, отримана інформація не спростовує відповідність ТзОВ «СМАРТІНБУД» критеріям ризиковості платника, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165.

За встановлених обставин, надаючи правову оцінку аргументам сторін, суд апеляційної інстанції вказує, що неподання Товариством належних та допустимих доказів на спростування інформації, зазначеної в оскаржуваному рішенні про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, має наслідком констатацію відсутності правових підстав для їх скасування.

В свою чергу, при вирішенні такої категорії справ завдання суду полягає у дослідженні документів первинного бухгалтерського обліку в аспекті їх належності для цілей підтвердження реальності господарських операцій. Необхідність підтвердження реальності господарських операцій переслідує публічно-правові цілі - встановлення належності виконання платниками податків визначених законодавством податкових обов`язків.

Колегія суддів зазначає, що з врахуванням положень пункту 6 Порядку № 1165 та ч. 1 ст. 77 КАС України, у разі оскарження платником податку рішення Комісії регіонального рівня про визнання платника таким, що відповідає критеріям ризиковості в судовому порядку, саме на позивача покладено обов`язок спростування відповідності платника податку критеріям ризиковості, шляхом подання до суду документів, необхідних для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Однак, позивачем не надано доказів, які б спростовували наявну у контролюючого органу податкову інформацію в базах ДПС, у зв`язку з чим вірним є висновок суду першої інстанції про те, що рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 30 травня 2022 року № 20274 про відповідність ТзОВ «СМАРТІНБУД» критеріям ризиковості платника податку є законним та обґрунтованим.

Отже, позивачем не усунуто ризики, які стали підставою для віднесення його до переліку ризикових платників, відповідні обставини не були спростовані позивачем перед комісією ГУ ДПС у Львівській області та не надано до суду доказів, документальних підтверджень на спростування наведених контролюючим органом обставин.

Відтак, посилання відповідача у спірному рішенні на наявність у його розпорядженні податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарських операцій позивача приймається судом у якості достатнього обґрунтування правомірності прийнятого контролюючим органом оскаржуваного рішення.

Крім того, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що з аналізу поданих до контролюючого органу документів встановлено, що у позивача відсутні основні фонди для здійснення фінансово-господарської діяльності, відсутня наявність технічного персоналу, виробничих активів та інших умови для ведення господарської діяльності.

В свою чергу, долучені позивачем до матеріалів справи копії звітності про нарахування заробітної плати (доходу, грошового забезпечення) застрахованим особам, про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору, а також Наказ про затвердження штатного розпису стосуються 2021 року містять інформацію щодо 2021 року та не спростовують висновки контролюючого органу щодо чисельності працюючих у 2022 році.

Щодо доводів скаржника про те, що в оскаржуваному рішенні лише процитовано зміст пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків, і не зазначено суть та характер податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, то колегія суддів зазначає, що будь-який недолік форми рішення не може бути самостійною підставою для скасування оскаржуваного рішення та не може сприйматися, як безумовна підстава для висновку щодо протиправності цього рішення.

Аналогічна позиція щодо недоліків форми акта індивідуальної дії контролюючого органу висловлена у постанові Верховного Суду від 06 лютого 2020 року у справі № 826/25551/15.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 30 травня 2022 року № 20274 про відповідність ТзОВ «СМАРТІНБУД» критеріям ризиковості платника податку містить мотиви та обґрунтування, отже, таке рішення прийняте контролюючим органом правомірно, а тому відсутні підстави для його скасування, як і підстави для виключення позивача з переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Колегія суддів також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Також згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ч. 1 ст. 321, ст. 322, ст. 325 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «СМАРТІНБУД» залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2022 року у справі № 380/11030/22 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання до Верховного Суду касаційної скарги.

Головуючий суддя О. Б. Заверуха
судді О. М. Гінда
В. В. Ніколін
Повне судове рішення складено 26 січня 2023 року.