Справа № 640/505/22
Суддя: Шишов О.О.
Дата ухвалення: 2023-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2023 року

м. Київ

справа №640/505/22

адміністративне провадження № К/990/30090/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Шишова О.О.,

суддів: Дашутіна І.В., Яковенка М.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерго-сервісна компанія «Еско-Північ» до Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, провадження по якій відкрито

за касаційною скаргою Державної податкової служби України на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 12 жовтня 2022 року (ухвалену в складі колегії суддів: головуючого судді Мельничука В.П., суддів Лічевецького І.О., Оксененка О.М.)

УСТАНОВИВ:

І. Рух справи

Окружний адміністративний суд міста Києва рішенням від 14.04.2022 позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерго-сервісна компанія «Еско-Північ» до Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії задовольнив.

Не погоджуючись із цим рішенням відповідач 26.08.2022 звернувся до суду з апеляційною скаргою. Також ДПС України було заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, де зазначено, що рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.04.2022 отримано відповідачем 18.08.2022 за вх. 52396/5.

Шостий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 19.09.2022 визнав наведені підстави поновлення строку на апеляційне оскарження - неповажними, апеляційну скаргу ДПС України - залишив без руху, надав відповідачу десятиденний строк для звернення з обґрунтованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження, вказати інші причини пропуску строку та зазначити підстави для його поновлення, а також надати докази на підтвердження вказаного.

При цьому, суд апеляційної інстанції вказав, що вказана відповідачем дата отримання рішення суду першої інстанції (18.08.2022) суперечить матеріалам справи, оскільки відповідно до довідки про направлення документів засобами електронної пошти та звіту про відправку, які наявні в матеріалах справи (том. 1, арк. 87-89), копію рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.04.2022 було надіслано судом першої інстанції 08.06.2022, в тому числі, Державній податковій службі України та доставлено вказаній особі 08.06.2022. А, отже, строк на апеляційне оскарження закінчився 09.07.2022.

07.10.2022 на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду заява ДПС України про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому повторно зазначається, що рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.04.2022 було отримано 18.08.2022 за Вх. 52396/5.

Шостий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 12.10.2022 відмовив у задоволенні клопотання ДПС України про поновлення строку на апеляційне оскарження та відмовив у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ДПС України.

ІІ. Оцінка суду апеляційної інстанції

Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції виходив із того, що відповідачем не надано доказів на підтвердження існування обставин, зазначених у клопотанні про поновлення строку, а саме щодо отримання оскаржуваного рішення суду першої інстанції саме 18.08.2022. За відсутності будь-яких доказів, лише посилання на дату отримання копії рішення суду першої інстанції, не може вважатися належним доказом дати отримання оскаржуваного рішення.

ІІІ. Провадження в суді касаційної інстанції

Не погоджуючись з указаною ухвалою, ДПС України подало касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу про відмову у відкритті апеляційного провадження та направити справу для продовження розгляду до Шостого апеляційного адміністративного суду.

ДПС України вказує, що оскаржуване рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.04.2022 отримано 18.08.2022 (вх. ДПС від 18.08.2022 № 52396/5), у зв`язку з чим відповідач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Відповідач також зазначає, що ДПС України та її територіальними органами здійснюється представництво інтересів держави у понад 70000 судових проваджень на загальну суму понад 356 млрд грн. в судах різних юрисдикцій та інстанцій. Кожна подія (зміна) в судовому провадженні створює права та обов`язки не лише для органів Державної податкової служби України як сторін у справі, але й для платників податків, та передусім - для Держави, інтереси якої представляють контролюючі органи. Неухильне дотримання існуючих законодавчих норм під час супроводження та розгляду справ у судах є не лише основним принципом судочинства та конституційним обов`язком кожного суб`єкта владних повноважень, але й запорукою дієвості системи правосуддя та реалізації її результатів.

Державною податковою службою України та її територіальними органами, на виконання частини шостої статті 18 КАС України, забезпечено реєстрацію офіційних електронних адрес в підсистемі Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд». З цього часу, органи Державної податкової служби як сумлінні користувачі підсистеми, виконують свої процесуальні обв`язки із дотриманням існуючих законодавчих норм.

Також вказує, що з огляду на недосконалість та невідповідність чинному законодавству запроваджених сервісів, Державною податковою службою ініційовано перед Державною судовою адміністрацією України низку проблемних питань, які мають ключове значення для реалізації правосуддя, зокрема, відсутність кваліфікованих цифрових підписів при направленні процесуальних документів, відсутність можливості надання доступу до документів особам, відомості про яких не внесені до ЄДРПОУ (діловодній службі), відсутність інструменту для повідомлення суду (відправнику) про невідповідність документа вимогам, встановленим Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг», направлення судами до електронних кабінетів органів Державної податкової служби документів, які не підлягають направленню відповідно до положень Кодексу адміністративного судочинства України, наявність збоїв у роботі підсистеми та направлення процесуальних документів із затримкою більше ніж три дні, тощо.

Одночасно звертає увагу, що з листа Державної судової адміністрації України від 05.01.2022 № 15-103/22 вбачається, що перебіг процесуальних строків, початок яких пов`язаний з моментом вручення процесуального документу учаснику судового процесу (користувача електронного кабінету користувача підсистеми «Електронний суд») в електронній формі, починається з наступного дня після доставлення документів до Електронного кабіну в розділ «Мої справи».

ДПС України зазначає, що вказані підстави пропуску строку апеляційного оскарження є поважними, пов`язані з непереборними перешкодами, труднощами, які не залежать від її волі, у зв`язку з чим просить суд поновити строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.04.2022.

У поданому до суду відзиві на касаційну скаргу представник позивача вказав, що оскаржувана ухвала суду апеляційної інстанції винесена законно та обґрунтовано, з дотриманням норм процесуального права.

IV. Позиція Верховного Суду

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також виходячи з меж касаційного перегляду справи, визначених статтею 341 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Право на апеляційне оскарження закріплено також у статті 293 КАС України і реалізується у спосіб подання в установленому порядку апеляційної скарги, форма та зміст якої також визначається процесуальним законом.

Вимоги до форми та змісту апеляційної скарги встановлено статтею 296 КАС України, строки подання скарги - статтею 295 цього Кодексу.

Статтею 298 КАС України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу (частина друга).

Положеннями статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання встановлених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, встановлюється спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (пункт 1 частини четвертої, частина восьма статті 169 КАС України).

Питання про залишення апеляційної скарги без руху суддя-доповідач вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги. Питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку (частина третя статті 298 КАС України).

Якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі. Також підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження є ухвала про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення (пункти 3, 4 статті 299 КАС України).

За відсутності підстав для залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги чи відмови у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття апеляційного провадження у справі (стаття 300 КАС України).

Таким чином процесуальне законодавство встановлює певний порядок дій суду при виявленні недоліків, зокрема, апеляційної скарги. Як у випадку невиконання вимог статті 296 КАС України щодо форми та змісту скарги, так і вимог щодо дотримання строку апеляційного оскарження, зокрема, відсутності відповідного клопотання чи визнання вказаних у ньому підстав неповажними, - апеляційна скарга залишається без руху.

Водночас неусунення певних недоліків скарги передбачають різні правові наслідки, а саме:

- повернення судом апеляційної інстанції скарги - у разі неусунення недоліків щодо її форми та змісту, визначених у статті 296 КАС України (пункт 1 частини четвертої статті 169 КАС України), при цьому скаржник не позбавлений права знову подати апеляційну скаргу з дотриманням встановлених до неї законом вимог;

- відмова судом апеляційної інстанції у відкритті апеляційного провадження - у разі неусунення недоліків, пов`язаних із недотриманням вимог щодо дотримання строку та ініціюванням перед судом питання про його поновлення, що також є передумовою для відмови в подальшому у відкритті провадження за апеляційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення (пункти 3, 4 частини першої статті 299 КАС України).

До поданої з пропуском строку скарги (без клопотання про його поновлення чи з визнанням судом вказаних у ньому підстав неповажними),яка, крім цього, має інші недоліки, і ці недоліки скарги після залишення її судом без руху не усунуто, зокрема й не подано відповідного клопотання із зазначенням інших причин для його поновлення, слід застосовувати наслідки, передбачені пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України.

Приписи пункту 4 частини першої статті 299 КАС України є імперативними та зобов`язують суд, у разі якщо особою у визначений строк не буде подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або у поданій заяві будуть наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, визнані судом неповажними, відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Наявність передбаченої пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України підстави для повернення скарги, а саме неусунення її окремих недоліків щодо форми та змісту (не пов`язаних з недотриманням процесуального строку) після залишення скарги без руху, поряд з відсутністю передумов для поновлення строку, не виключає відмову у відкритті провадження за такою скаргою саме з підстави, передбаченої пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України.

Такий підхід обумовлений тим, що право на оскарження судового рішення обмежене встановленим у законі строком на апеляційне оскарження, покликаним на дотримання принципу правової визначеності як одного з елементів верховенства права, та має дисциплінувати суб`єктів адміністративного судочинства.

Процесуальні строки роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Так, усунення певних недоліків скарги (у тому числі й удруге поданої після повернення), не пов`язаних з дотриманням процесуальних строків, як от сплата судового збору, за відсутності підстав для поновлення строку подання скарги однаково виключає можливість відкриття апеляційного провадження за такою скаргою.

Наведене узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, що викладені у постанові від 28.04.2021 по справі № 640/3393/19.

З матеріалів справи убачається, що 14.04.2022 судом першої інстанції ухвалено зазначене вище рішення у порядку спрощеного провадження.

Апеляційну скаргу ДПС України подала до суду апеляційної інстанції 26.08.2022, тобто після закінчення строку на апеляційне оскарження.

При цьому, вказаною особою було заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, де зазначено, що рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.04.2022 було отримано відповідачем 18.08.2022 за вх. 52396/5.

Шостий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 19.09.2022 визнав наведені підстави поновлення строку на апеляційне оскарження - неповажними, апеляційну скаргу ДПС України - залишив без руху, надав відповідачу десятиденний строк для звернення з обґрунтованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження, вказати інші причини пропуску строку та зазначити підстави для його поновлення, а також надати докази на підтвердження вказаного.

При цьому, суд апеляційної інстанції вказав, що вказана відповідачем дата отримання рішення суду першої інстанції (18.08.2022) суперечить матеріалам справи, оскільки відповідно до довідки про направлення документів засобами електронної пошти та звіту про відправку, які наявні в матеріалах справи (том. 1, арк. 87-89), копію рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.04.2022 було надіслано судом першої інстанції 08.06.2022, в тому числі, Державній податковій службі України та доставлено вказаній особі 08.06.2022. А, отже, строк на апеляційне оскарження закінчився 09.07.2022.

07.10.2022 на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду заява ДПС України про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому повторно зазначається, що рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.04.2022 було отримано 18.08.2022 за Вх. 52396/5.

Шостий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 12.10.2022 відмовив у задоволенні клопотання ДПС України про поновлення строку на апеляційне оскарження та відмовив у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ДПС України.

Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження Шостий апеляційний адміністративний суд виходив із того, що ДПС України в обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.04.2022, а саме вказану відповідачем дату отримання рішення суду першої інстанції, а саме 18.08.2022, повинні бути підтверджені відповідними письмовими документами або іншими доказами, тобто з яких достовірно вбачається існування обставин, зазначених у клопотанні про поновлення строку. Однак доказів на підтвердження вказаного до клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження не додано.

Номер вхідної кореспонденції та дата зазначені на штампі вхідної кореспонденції, відомості про реєстрацію в електронні системі, є виключно датою реєстрації вхідної кореспонденції у діловодстві суб`єкта владних повноважень, та не свідчать про отримання копії рішення суду першої інстанції саме цього дня.

За відсутності будь-яких доказів, лише посилання на дату отримання копії рішення суду першої інстанції, не може вважатися належним доказом дати отримання оскаржуваного рішення.

Верховний Суд погоджується з наведеними висновками суду апеляційної інстанції про відсутність підстав для визнання поважними причини пропуску строку для подачі апеляційної скарги та поновлення такого строку.

Верховний Суд також звертає увагу, що 17.08.2021 Вища рада правосуддя рішенням №1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС).

З 05.10.2021 офіційно почали функціонувати підсистеми «Електронний суд», «Електронний кабінет» та підсистема відеоконференцзв`язку. Пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно з пунктом 37 наведеного розділу підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

Відповідно пункту 2 частини шостої статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи. Також передбачено, що якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

У зв`язку із наявністю у ДПС України офіційної електронної адреси та електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» копія ухваленого у справі рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.04.2022 була направлена в електронній формі за допомогою підсистеми ЄСІТС 08.06.2022.

Щодо доводів відповідача про складнощі з оплатою судового збору колегія суддів зазначає, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду.

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини «...підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…».

Тобто виходячи з принципу «належного урядування» державні органи зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно (у цьому випадку - за рахунок платника податку у зв`язку з порушенням принципу остаточності судового рішення, прийнятого на користь такого платника податку).

Крім того, посилання відповідача на наявність значного навантаження на працівників контролюючого органу також є необґрунтованими через те, що наведене не свідчить про наявність поважних причин пропуску відповідачем строку на апеляційне оскарження, не обґрунтовує яким саме чином такі обставини об`єктивно перешкодили вчасному поданню апеляційної скарги.

Водночас, неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.

Отже, ураховуючи викладене, Шостий апеляційний адміністративний суд дійшов умотивованого висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної податкової служби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.04.2022 у справі №640/505/22.

Суд визнає, що суд апеляційної інстанції не допустив порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення, внаслідок чого касаційна скарга податкового органу залишається без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанцій - без змін.

Керуючись статтями 345, 349, 350, 355, 356 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Державної податкової служби України залишити без задоволення.

2. Ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 12 жовтня 2022 року у справі №640/505/22 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий О.О. Шишов

Судді І.В. Дашутін

М.М. Яковенко