Справа № 580/323/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
23 січня 2023 року справа № 580/323/23
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №580/323/22 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.
18.01.2023 вх.1985/23 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , просить:
- визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо необхідності проведення із ОСОБА_1 своєчасного повного фактичного остаточного розрахунку під час звільнення з військової служби, що виразилась у несвоєчасній виплаті індексації грошового забезпечення;
- стягнути з ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час затримки на період з 18.09.2021 до 17.12.2022 розрахунку під час звільнення з військової служби, що виразилася у несвоєчасній виплаті індексації грошового забезпечення за 181 календарний день у сумі 99072,16 (дев`яносто дев`ять тисяч сімдесят дві) грн 16 коп.
Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160 КАС України, тому залишається без руху для усунення недоліків.
Адміністративне судочинство спрямоване на захист порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин.
Позивач оформлює «позовну заяву про визнаня бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії», що за назвою відповідає одному із формалізованих способів захисту - згідно із п.4 ч.1 ст.5 КАС України, проте зміст позовних вимог не відповідає формалізованим способам захисту згідно з частиною 1 статті 5 КАС України у кореспонденції з відповідними повноваженнями суду згідно статті 245 КАС України та містить обгрунтування обрання іншого способу захисту.
У справі № 580/514/22 суд апеляційної інстанції визнав протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період з 09.09.2016 до 28.02.2018 із застосуванням базового місяця січень 2008 року і зобов`язав ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_3 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) нарахувати і виплатити ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ) індексацію грошового забезпечення за період з 09.09.2016 до 28.02.2018 із застосуванням базового місяця січень 2008 року.
Позивачеві варто обґрунтувати обраний спосіб захисту про стягнення ненарахованої суми, у т.ч. з огляду на зміст п. 6. ч. 1 ст. 5 КАС України: у разі прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини допускається стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Позивач не надає на підтвердження обставин бездіяльності індивідуального акта відповідача щодо розпоряджень/доручень фінансовій /бухгалтеській службі здійснити розрахунок під час звільнення з військової служби за якими складовими та/або доказів наявної заборгованості (сума має бути «нарахованою» і невиплаченою) для обгрунтування обраного способу - стягнути 99072,16.
Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку Верховного Суду України, сформульованого у постанові від 27.04.2016 у справі №6-113цс16: що право суду зменшити розмір середнього заробітку залежить від прийняття судом рішення щодо часткового задоволення вимог працівника про виплату належних йому під час звільнення сум у строки, визначені статтею 116 КЗпП України. З урахуванням принципу справедливості та співмірності середній заробіток за час затримки розрахунку має бути розрахований з урахуванням істотності частки недоплаченої суми порівняно із середнім заробітком позивача. Такий висновок узгоджується також з правовою позицією Верховного Суду, сформульованою у постановах від 24.07.2019 у справі №805/3167/18-а, від 03.04.2019 у справі №662/1626/17, від 30.10.2019 у справі №806/2473/18 та інших.
Позивачем не надано відповідних розрахунків з урахуванням істотності частки недоплаченої суми порівняно із середнім заробітком позивача.
До позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (частина 3 статті 161 КАС України). Судовий збір сплачується за кожну вимогу майнового і немайнового характеру. До позлвної заяви додано посвідчення позивача Серії УБД, проте у позові не йдеться про спір з реалізації статусу УБД (у рішенні йдеться про пенсію у разі втрати годувальника), тому має бути сплачений судовий збір відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» за вимогу майнового і немайнового характеру.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI. Відповідно до частини 2 ст. 4 Закону №3674-VI визначено, що за подання до адміністративного суду позову майнового характеру фізичною особою розмір ставки судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно із ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб на 2023 рік - 2684 грн. Судовий збір за подання позивачем до адміністративного суду позову майнового характеру має бути сплачений у сумі 1073 грн 16 коп. За вирішення спору щодо вимоги позивача про зобов`язання відповідача виплатити середній заробіток за несвоєчасний розрахунок під час звільнення (невиплачена індексація грошового забезпечення) за період з 18.09.2021 по 17.12.2022 за 181 календарний день у сумі 99072,16 грн.
Шестимісячний строк звернення до суду в адміністративному судочинстві є загальним і застосовується, якщо інше не встановлено Кодексом адміністративного судочинства України або іншими законами.
Початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
У Рішенні від 15.10.2013 № 8-рп/2013 у справі № 1-13/2013 Конституційний Суд України зазначив, що поняття «заробітна плата» і «оплата праці», що використано в законах, що регулюють трудові правовідносини, є рівнозначними в аспекті наявності у сторін, які перебувають у трудових відносинах, прав і обов`язків щодо оплати праці, умов їх реалізації та наслідків, що мають настати у разі невиконання цих обов`язків, а також вказав, що під заробітною платою, що належить працівникові, необхідно розуміти всі виплати, на отримання яких працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, установлених законодавством для осіб, які перебувають у трудових правовідносинах з роботодавцем, незалежно від того, чи було здійснене нарахування таких виплат.
Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» від 01.07.2022 у № 2352-IX (чинний з 19.07.2022), внесено зміни до ст. 233 КЗпП та станом на момент звернення до суду з даним адміністративним позовом стаття 233 КЗпП не містить норми, відповідно до якої у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.
Тривалість і правила обчислення строку звернення особи до суду визначаються за тими правилами, які були чинними на момент початку перебігу відповідного строку. Тривалість строку звернення до суду не змінюється в разі подальших змін законодавства, яке регулює відповідні відносини. Строк звернення до суду розпочинається і закінчується з урахуванням тієї тривалості, що передбачалася на момент початку перебігу відповідного строку. Тривалість строку звернення до суду не змінюється залежно від того, коли було реалізоване право на позов.
Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до наказу Голови Черкаського окружного адміністративного суду від 09.03.2022 № 28 «Про організацію роботи суду у зв`язку із запровадженням воєнного стану» рекомендовано громадянам всі необхідні документи (позовні заяви, заяви, відзиви, пояснення, клопотання тощо) надавати суду через дистанційні засоби зв`язку: в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі «Електронний суд», поштою, факсом (https://adm.ck.court.gov.ua/sud2370/pres-centr/news/1262108/).
Керуючись статтями 2, 5, 160, 161, 169, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
УХВАЛИВ:
Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 залишити без руху.
Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дати отримання копії ухвали.
Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом: обгрунтування змісту і характеру порушеного права позивача; обраного способу захисту; надання розрахунків з урахуванням істотності частки недоплаченої суми порівняно із середнім заробітком позивача, доказу сплати судового збору, обгрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду за захистом якого саме права щодо обставин проходження публічної служби.
У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.
Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА