Справа № 360/1623/22
Суддя: А.Г. Секірська
Дата ухвалення: 2023-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

19 січня 2023 року Справа № 360/1623/22

Луганський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Секірської А.Г.,

за участю секретаря судового засідання Пономарьової О.І.,

сторін:

представника позивача не прибув;

представника відповідачів Юсенко Н.А.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом адвоката Глухенького Олександра Анатолійовича в інтересах фермерського господарства Аграрний дім Агродар до Головного управління ДПС у Луганській області, Державної податкової служби України про визнання дій протиправними, скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

25.07.2022 до Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов адвоката Глухенького Олександра Анатолійовича (далі представник позивача) в інтересах фермерського господарства Аграрний дім Агродар (далі - позивач), в якому позивач з урахуванням уточненого позову просив суд:

визнати протиправними та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Луганській області від 22 лютого 2022 року №2018 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризикованості платника податку;

зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Луганській області виключити фермерське господарство Аграрний дім Агродар із переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 22 лютого 2022 року за №34, що подана 23 лютого 2022 року фермерське господарство Аграрний дім Агродар, датою доставлення до ДПС України;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 24 лютго 2022 року за №35, що подана 7 липня 2022 року фермерським господарством Аграрний дім Агродар, датою доставлення до ДПС України.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що з 1 січня 2022 року позивач зареєстрований платником податку на додану вартість. 22 лютого 2022 року Головним управління ДПС у Луганській області в особі Голови комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) Ткачова І.В. прийнято Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №2018. За змістом даного рішення вбачається, що фермерське господарства «Аграрний дім «Агродар» відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку (п. 8 додатку 1 до Порядку зупинення №1165), у зв`язку з тим, що підприємство задіяне у проведенні, можливо, ризикових операцій. Таким чином, через відповідність, на переконання контролюючого органу, позивача п.8 Критеріям ризикованості, податкові накладні останнього не були зареєстровані в ЄРПН датою їх надходження до ДПС.

22 лютого 2022 року позивачем для реєстрації в ЄРПН направлено податкову накладну № 34 від 22 лютого 2022 року. Відповідно до квитанції від 23 лютого 2022 року за № податкову накладну прийнято, реєстрація зупинена, оскільки позивач відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Крім того, 7 липня 2022 року позивачем для реєстрації в ЄРПН направлено податкову накладну №35 від 24 лютого 2022 року. Відповідно до квитанції від 7 липня 2022 року за № податкову накладну прийнято, реєстрація зупинена, оскільки позивач відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Таким чином, через відповідність, на переконання контролюючого органу, позивача п.8 Критеріям ризикованості, податкові накладні останнього не були зареєстровані в ЄРПН датою їх надходження до ДПС.

Позивач вважає оскаржуване рішення та подальші дії відповідачів щодо зупинення реєстрації податкових накладних протиправними, оскільки рішення не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку та не містить доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення, можливо, ризикових операцій з посиланням на відповідні документи.

Право на оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку № 1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку».

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 05 січня 2021 року по справі №640/11321/20.

За змістом оскаржуваного рішення №2018 позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку: «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».

Так, у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: - у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності; - з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів. У формі рішення вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. При цьому, в оскаржуваних рішеннях не вказано, на підставі чого були прийняті такі рішення: в рядку «Податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття таких рішень, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Натомість контролюючим органом зафіксований факт лише можливості таких операцій, без наведення доказів та підтвердження взагалі їх існування, а також не зазначена відповідна податкова інформація, яка використовувалась при прийнятті рішень про віднесення до ризикових платників. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 5 січня 2021 року по справі №640/11321/20.

Згідно наказу ДФС України від 28.07.2015 № 543 «Про забезпечення комплексного контролю податкових ризиків з ПДВ» вигодоформуючий суб`єкт («податкова яма») - платник податку на додану вартість, який не відображає або відображає і не сплачує податкові зобов`язання з податку на додану вартість при відповідному декларуванні його контрагентом сум податкового кредиту без реальної господарської або іншої економічної діяльності за такими операціями та, як наслідок, формує податковий кредит з ознаками ризику. Позивач жодним чином не підпадає та не відповідає наведеним критеріям, здійснює свою діяльність у законній спосіб, сплачує податки та інші обов`язкові платежі у повному обсязі та веде податкову звітність. При цьому, віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство задіяно у проведенні, можливо, ризикових операцій є неспроможним аргументом, а також й безпосереднім підтвердженням того, що у позивача відсутні належні та допустимі докази такої участі позивача, а оперує лише самими припущеннями. Так, поширення на позивача «ризиковості» через участь у проведенні, можливо, ризикових операцій суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства. Зокрема, настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності.

В п. 38 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Інтерсплав" проти України" від 09.01.2007 Суд нагадав, що держави мають широкі межі самостійної оцінки у визначенні того, у чому полягає публічний інтерес, оскільки національний законодавчий орган, реалізуючи соціальну та економічну політику, має широке коло повноважень. Однак такі межі оцінювання не є абсолютними, і їх застосування підлягає перегляду органами Конвенції (див. рішення у справі «Lithgow and Others v. the United Kingdom» від 8 липня 1986 року, Серія А, № 102, стор. 50 - 51, п. п. 121 - 122). На думку Суду, коли державні органи володіють будь-якою інформацією про зловживання у системі відшкодування ПДВ, що здійснюються конкретною кампанією, вони можуть вжити відповідних заходів з метою запобігання або усунення таких зловживань

Крім того, Резолюцією Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977 урядам держав-членів рекомендовано керуватися у своєму праві й адміністративній практиці принципами, які наводяться у додатку до цієї резолюції.

Такими принципами згідно з Додатком до Резолюції, зокрема, є виклад мотивів, що означає, що якщо адміністративний акт є таким, що за своїм характером несприятливо впливає на права, свободи або інтереси особи, така особа отримує інформацію про мотиви, на яких він ґрунтується. Інформація про мотиви зазначається в акті або передається відповідній особі, за її запитом, у письмовій формі протягом розумного строку.

В оскаржуваному рішенні в обов`язкових полях податкова інформація фактично не зазначено підстав, з яких платник податку вважається ризикованим, що прямо суперечить вимогам Порядку №1165. Будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої було прийняте оскаржуване рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, відповідачем не наведено, а також відсутні дані про те, що Головне управління ДПС у Луганській області вчиняло будь-які дії, спрямовані на перевірку отриманої інформації шляхом направлення відповідного запиту тощо платнику податків позивачу. Таким чином, за твердженням позивача, в даному випадку контролюючим органом не доведено наявності підстав для віднесення підприємства до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості, внаслідок чого оскаржуване рішення №2018 є протиправним та підлягає скасуванню.

Положеннями п. 6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Враховуючи вказану норму, оскільки рішення про визначення позивача таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, підлягає скасуванню, то зобов`язання відповідача - 1 виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права позивача на даний час. Крім цього, такий спосіб захисту буде дотриманням гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Щодо зобов`язання відповідача-2 зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №34 від 22.02.2022 року та №35 від 24.02.2022 року позивач зазначив таке.

14 січня 2022 року позивачем з Товариством з обмеженою відповідальністю «Агрекс» був укладений Договір поставки №2618 про постачання насіння соняшника врожаю 2021 року (код УКТ ЗЕД 120 600). В свою чергу, позивач придбав (виростив) дане насіння на своєму фермерському підприємстві. Отже, позивач, здійснюючи свою господарську діяльність щодо реалізації продукції та на виконання договору згідно видаткової накладної від 22.02.2022 №32, поставив ТОВ «Агрекс» 22,0600044 т насіння соняшника врожаю 2021 року на загальну суму 439 532,26 грн, а також згідно видаткової накладної від 24.02.2022 №33 - 21,8200026 т насіння соняшника врожаю 2021 року на загальну суму 434 704,59 грн. Отже, як вже зазначалось вище, за фактом відвантаження продукції відповідно до приписів п. 201.10. ст. 201 ПК України позивачем - 22.02.2022 було складено та направлено 23 лютого 2022 року на реєстрацію податкову накладну №34 від 22.02.2022 та - 24.02.2022 було складено та направлено 7 липня 2022 року на реєстрацію податкову накладну №35 від 24.02.2022, з дотриманням та зазначенням всіх необхідних реквізитів для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно отриманих квитанцій від 23 лютого 2022 року та від 7 липня 2022 року дані податкові накладні було прийнято, але реєстрацію зупинено.

В графі «Результат обробки» в обох квитанціях зазначено: «…Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних…». Отже, причиною в зупиненні реєстрації податкової накладної №34 від 22.02.2022 та податкової накладної №35 від 24.02.2022 в Єдиному реєстрі податкових накладних стала саме наявність протиправного оскаржуваного рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №2018 від 22 лютого 2022 року.

Відповідно до п. 6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У даному випадку єдиною та безумовною підставою зупинення реєстрації податкових накладних послугувало те, що позивач перебував у статусі платника, який відповідає критеріям ризикованості платника податку на додану вартість .

З посиланням на вимоги статей 181, 185, 201 Податкового кодексу України, пунктів 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246, позивач зазначив, що задоволення позовних вимог про зобов`язання відповідача - 2 зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, подані позивачем податкові накладні, є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Також позивач зазначив, що первинні документи, оформлені в рамках даних господарських операцій, не мають дефекту форми, змісту або походження, котрі в силу ст.ст. 198, 201 Податкового кодексу України, ч.2 ст.9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність», п.2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 №88, спричиняють втрату первинними документами юридичної сили і доказовості. Таким чином, первинні документи засвідчують на сьогоднішній день факт реального виконання позивачем та його контрагентом господарських зобов`язань. При цьому ДПС не спростовано встановленої ст.204 ЦК України презумпції правомірності вчинених підприємствами правочинів. Відповідачами взагалі не досліджувались фактичні обставини щодо змісту та умов договору, зобов`язань сторін за договором, питань та порядку оплати вартості продукції.

З огляду на наведене позивач просив задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою суду від 27.07.2022 позовну заяву залишено без руху, надано строк на усунення її недоліків.

Ухвалою суду від 02.08.2022 продовжено позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 02.09.2022 відкрито провадження у справі, визначено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 06.09.2022 задоволено клопотання відповідача про перехід із розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у даній адміністративній справі 22 вересня 2022 року об 11 год. 30 хв. в приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду, розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Академіка Янгеля, 4.

Ухвалою суду від 15.09.2022 задоволено клопотання представника позивача про проведення підготовчого засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 20.09.2022 задоволено клопотання представника відповідача ГУДПС у Луганській області про проведення підготовчого засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 22.09.2022 продовжено ГУДПС у Луганській області строк для надання відзиву.

Ухвалами суду від 05.10.2022 та від 17.10.2022 задоволено клопотання представника позивача про проведення підготовчого засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 20.10.2022 продовжено ГУДПС у Луганській області строк для надання відзиву та витребувано від ГУ ДПС в Івано-Франківській області докази.

Ухвалами суду від 28.10.2022, від 02.11.2022, від 11.11.2022, від 29.11.2022 та від 09.12.2022 задоволено клопотання представника позивача про проведення підготовчого засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 29.12.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 12.01.2022 запропоновано представнику позивача надати суду відомості щодо вжиття фермерським господарством Аграрний дім Агродар заходів для направлення до Державної податкової служби України або Головного управління ДПС у Луганській області пояснень та копій документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в податкових накладних від 22.02.2022 № 34 та від 24.02.2022 № 35 для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, надання яких було запропоновано у Квитанціях про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 23.02.2022 № та від 07.07.2022 № .

Відповідачем-2 надано відзив на позовну заяву від 03.07.2018, у якому зазначено, що

для успішної реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, необхідною умовою є відповідність податкової накладної одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 Порядку 1165 або надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних після зупинення податкової накладної, що зазначено в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування.

22.02.2022 ФГ АД «АГРОДАР» через автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронних документів» ДПС України подано на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 34 з номенклатурою товарів «соняшник врожаю 2021 року», в обсязі 21,8200026 т, загальною вартістю 434 704,59 грн (у тому числі 53 384,77 грн ПДВ).

Під час автоматизованого моніторингу податкової накладної ФГ АД «АГРОДАР» від 22.02.2022 № 34 у зв`язку із невстановленням ознак безумовної реєстрації, під час перевірки податкової накладної критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, встановлено відповідність платника пункту 8 критеріїв ризиковості, про що було зазначено в квитанції ДПС від 23.02.2022, отриманої ФГ АД «АГРОДАР», а саме: «Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 22.02.2022 №34 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомляємо: показник "D"=3.6450%, "P"=313558.29».

24.02.2022 ФГ АД «АГРОДАР» через автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронних документів» ДПС України подано на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 35 з номенклатурою товарів «соняшник врожаю 2021 року», в обсязі 22,0600044 т, загальною вартістю 439 532,26 грн (у тому числі 53 977,65 грн ПДВ).

Під час автоматизованого моніторингу податкової накладної ФГ АД «АГРОДАР» від 24.02.2022 № 35 у зв`язку із не встановленням ознак безумовної реєстрації, під час перевірки податкової накладної критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, встановлено відповідність платника пункту 8 критеріїв ризиковості, про що було зазначено в квитанції ДПС від 07.07.2022, отриманої ФГ АД «АГРОДАР», а саме: «Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 24.02.2022 №35 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомляємо: показник "D"=3.6450%, "P"=313558.29».

Є два етапи реєстрації податкових накладних. Перший це зупинення реєстрації податкової накладної, який є проміжним перед прийняттям рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної. Другий це сам етап прийняття рішення контролюючим органом.

Факт зупинення реєстрації податкової накладної не породжує правових наслідків для платника податку та, відповідно, не порушує прав останнього. Зупинення реєстрації податкової накладної не позбавляє платника права на подальшу реєстрацію відповідних податкових накладних, а, відтак, зазначені дії самі по собі не створюють для платника податку жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього обов`язкових юридичних наслідків.

Підставою, яка тягне за собою негативні наслідки для платника податку є саме другий етап, внаслідок якого приймається рішення про відмову в реєстрації податкової накладної. Саме рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних як акт індивідуальної дії суб`єкта владних повноважень, може бути оскаржено в адміністративному порядку.

До аналогічного висновку приходить Верховний Суд України у своїй постанові від 03 березня 2020 року у справі 240/3665/19, відповідно до якого тільки рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних призведе до певних негативних правових наслідків для платника податків, та, вважаючи рішення контролюючого органу неправомірним, особа може звернутись до суду за захистом прав, (свобод) та інтересів від порушень з боку суб`єкта владних повноважень.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних не є актом індивідуальної дії (рішення) суб`єкта владних повноважень в розумінні Податкового кодексу України та Кодексу адміністративного судочинства України, а тому не має безпосередній вплив на суб`єктивні права та обов`язки позивача шляхом позбавлення його можливості реалізувати належне йому право або шляхом покладення на нього будь-якого обов`язку, не містить приписів вчинити обов`язкові дії позивачу та не створює для нього жодних правових наслідків у вигляді виникнення, зміни чи припинення прав позивача, не порушує права свободи та інтереси позивача у сфері публічно-правових відносин, відтак безпосередньо не порушує права та інтереси позивача. Вона лише є технічним способом інформування платника податку про зупинення реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Дії, здійснені в автоматичному режимі щодо розшифрування податкової накладної, проведення перевірок наявності підстав для її зупинення та зупинення реєстрації не є актом індивідуальної дії (рішенням) суб`єкта владних повноважень у розумінні Податкового кодексу України та пункту 19 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України.

Таким чином, ДПС України 23.02.2022 та 07.07.2022 не приймала рішень як актів індивідуальної дії з питань зупинення реєстрації податкової накладної, і просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Відповідачем-1 надано відзив на позовну заяву від 09.12.2022, в якому зазначено, що 22.02.2022 відбулось засідання Комісії ГУ ДПС у Луганській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, за результатами якого прийнято рішення №2018 про відповідність ФГ «Аграрний дім «Агродар» п. 8 Критеріїв ризиковості платника, у рішенні зазначено «Відповідає критеріям ризиковості платника податку згідно з п. 8 додатку 1 до Порядку №1165, у зв`язку з тим, що підприємство задіяне у проведенні, можливо, ризикових операцій». Інформація стосовно діяльності позивача досліджувалася під час засідання Комісії ГУ ДПС у Луганській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, за результатами якого був складений протокол. Результати розгляду матеріалів, прийняті рішення та надані доручення на засіданні Комісії регіонального рівня фіксуються у протоколі засідання, який підписується головою комісії контролюючого органу (у разі його відсутності - заступником), заступником голови, секретарем та членами комісії, які брали участь у засіданні, що кореспондується з положеннями п. п. 25-49 Порядку № 1165.

Протокол засідання Комісії ГУ ДПС у Луганській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є невід`ємною частиною рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 22.02.2022 №2018. Цей протокол засідання комісії, матеріали та зібрана податкова інформація, які підтверджують правомірність оскаржуваного рішення, залишились у приміщенні ГУ ДПС у Луганській області. Отже, протокол комісії ГУ ДПС у Луганській області, на підставі якого було прийнято рішення від 22.02.2022 №2018 про відповідність ФГ «Аграрний дім «АГРОДАР» критеріям ризиковості платника, є одним з основних доказів відповідності платника податків критеріям ризиковості та має досліджуватися судами при вирішенні спорів даної категорії, що кореспондується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 16 грудня 2020 року у справі № 340/474/20, від 5 січня 2021 року у справі № 640/10988/20, від 5 січня 2021 року у справі № 640/11321/20, зокрема, що при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Так, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» зі змінами, введено в Україні воєнний. 25.06.2022 за офіційним повідомленням голови військово-цивільної адміністрації міста Сєвєродонецьк відбулося тимчасове захоплення міста, у тому числі захоплення адміністративної будівлі Головного управління ДПС у Луганській області, розташованої за адресою: вул. Енергетиків, 72, м. Сєвєродонецьк, Луганської області, 93401.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 Кодексу адміністративного судочинства України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 79 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк.

Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу. ГУ ДПС у Луганській області вважає, що наявні у справі докази у своїй сукупності не є достатніми та не дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Через відсутність можливості подання суду всіх наявних у відповідача - 1 документів та матеріалів, які можуть бути використані як докази у справі, ГУ ДПС у Луганській області як суб`єкт владних повноважень, позбавлений можливості довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги та заперечення щодо доказування правомірності свого рішення. ГУ ДПС у Луганській області здійснило всі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідних доказів, що підтверджується листами від 08.09.2022 вих. № 246/7-12-32-20-00, та від 28.09.2022 № 260/7/12-32-20-00, якими зроблено запит до Головного управління ДПС в Івано-Франківській області про надання наявних копій документів по справі 360/1623/22 з ІС «Податковий блок».

Податкові накладні від 22.02.2022 № 34 та від 24.02.2022 № 35, подані на реєстрацію ФГ «Аграрний дім «АГРОДАР», зупинено на підставі відповідності останнього критеріям ризиковості платника податку, тобто на першому етапі перевірки. Отже, подані ФГ «Аграрний дім «АГРОДАР» податкові накладні від 22.02.2022 № 34 та від 24.02.2022 № 35 не перевірялися щодо відповідності показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку зазначені та щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій. Порядком №1165 визначено певну послідовність перевірки достовірності інформації зазначеної в податкових накладних, отже реєстрація податкової накладної не може відбуватися без проходження всіх етапів перевірки. З вищезазначеного вбачається, що у разі задоволення судом позовних вимог щодо реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних після перевірки лише відповідності податкової накладної критеріям ризиковості платника податку, платних податків уникає перевірки, поданих ним на реєстрацію податкових накладних щодо відповідності показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку та щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій, що суперечить чинному законодавству. Окрім того, пунктом 13 Порядку № 520, чітко передбачено що саме рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку. А тому звернення до суду з позовною вимогою про зобов`язання зареєструвати податкові накладні від 22.02.2022 № 34 та від 24.02.2022 № 35, без прийняття рішення про відмову в реєстрації податкових накладних є передчасним.

З огляду на наведене, представник відповідача-1 просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Представник позивача надав клопотання від 12.01.2022 про розгляд справи без його участі, зазначивши, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Представник відповідачів надав пояснення аналогічні викладеним у відзивах на позовну заяву, просив відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст.72-79 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), судом встановлено таке.

Фермерське господарство «Аграрний дім «Агродар» () зареєстровано як юридична особа 10.11.2020, № запису 000000997, місцезнаходження: Україна, 93631, Луганська область, Станично Луганський район, с. Верхній Мінченок, вул. Центральна, буд. 7Б, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 11.11.2020.

Згідно із витягом з Реєстру платників податків на додану вартість № 002 Фермерське господарство «Аграрний дім «Агродар» перебуває на обліку як платник податку на додану вартість у Головному управлінні ДПС у Луганській області, Станично Луганське управління, Станично Луганська ДПІ з 01.01.2021, індивідуальний податковий номер 98.

22.02.2022 відбулось засідання Комісії ГУ ДПС у Луганській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, за результатами якого прийнято рішення №2018 про відповідність ФГ «Аграрний дім «Агродар» п. 8 Критеріїв ризиковості платника, у рішенні зазначено «Відповідає критеріям ризиковості платника податку згідно з п. 8 додатку 1 до Порядку №1165, у зв`язку з тим, що підприємство задіяне у проведенні, можливо, ризикових операцій».

22.02.2022 ФГ АД «АГРОДАР» через автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронних документів» ДПС України подано на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 34 з номенклатурою товарів «соняшник врожаю 2021 року», в обсязі 21,8200026 т, загальною вартістю 434 704,59 грн (у тому числі 53 384,77 грн ПДВ).

Під час автоматизованого моніторингу податкової накладної ФГ АД «АГРОДАР» від 22.02.2022 № 34 у зв`язку із не встановленням ознак безумовної реєстрації, під час перевірки податкової накладної критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, встановлено відповідність платника пункту 8 критеріїв ризиковості, про що зазначено в квитанції ДПС від 23.02.2022, отриманої ФГ АД «АГРОДАР», а саме: «Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 22.02.2022 №34 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомляємо: показник "D"=3.6450%, "P"=313558.29».

24.02.2022 ФГ АД «АГРОДАР» через автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронних документів» ДПС України подано на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 35 з номенклатурою товарів «соняшник врожаю 2021 року», в обсязі 22,0600044 т, загальною вартістю 439 532,26 грн (у тому числі 53 977,65 грн ПДВ).

Під час автоматизованого моніторингу податкової накладної ФГ АД «АГРОДАР» від 24.02.2022 № 35 у зв`язку із не встановленням ознак безумовної реєстрації, під час перевірки податкової накладної критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, встановлено відповідність платника пункту 8 критеріїв ризиковості, про що зазначено в квитанції ДПС від 07.07.2022, отриманої ФГ АД «АГРОДАР», а саме: «Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 24.02.2022 №35 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомляємо: показник "D"=3.6450%, "P"=313558.29».

На підтвердження виконання операцій, за наслідками яких складено та направлено на реєстрацію податкові накладні, позивачем надано суду копії договору поставки від 14.01.2022 № 2618, укладеного між ТОВ «Агрекс» як покупцем та ФГ «Аграрний дім «Агродар» як постачальником про постачання насіння соняшнику врожаю 2021 року; специфікації від 21.02.2022 до договору поставки № 2618 від 14.01.2022; акта звірки взаємних розрахунків стану за період 01.01.2022 06.06.2022 між ТОВ «Агрекс» та Аграрний дім «Агродар» за договором № 2618 від 14.01.2022; видаткових накладних від 22.02.2022 № 32 та від 24.02.2022 № 33; товарно-транспортних накладних.

Представником позивача у заяві від 18.01.2023, наданій на виконання ухвали суду від 12.01.2023, зазначено, що існування протиправного рішення про відповідність відповідача критеріям ризиковості навіть за умови подання позивачем своїх пояснень та додаткових документів до податкових накладних жодним чином не забезпечить належний захист його прав та законних інтересів та стане однозначною підставою для прийняття рішенням про відмову у такій реєстрації податкових накладних, що фактично позбавляє можливості платника податків належним чином здійснювати свою господарську діяльність, позбавляє його партнерів та контрагентів на отримання податкового кредиту. У зв`язку з викладеним відповідач не вважав за доцільне звертатись до Державної податкової служби України або Головного управління ДПС у Луганській області з поясненнями та копія документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в податкових накладних від 22.02.2022 № 34 та від 24.02.2022 № 35.

Рішення про відмову у реєстрації податкових накладних від 22.02.2022 № 34 та від 24.02.2022 № 35 ДПС України не приймалося.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з такого.

Спірні правовідносини врегульовано нормами Податкового кодексу України, Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» (далі Порядок № 1246), Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (надалі Порядок № 1165), та Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 грудня 2019 року за № 1245/34216 (далі Порядок № 520).

Щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення Головного управління Державної податкової служби у Луганській області від 22 лютого 2022 року №2018 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризикованості платника податку; зобов`язання Головного управління Державної податкової служби у Луганській області виключити фермерське господарство Аграрний дім Агродар із переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, суд зазначає таке.

Відповідно до підпункту 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 статті 61 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно підпункту 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 Податкового кодексу України податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Згідно пунктів 74.1,74.3 статті 74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» від 11.12.2019 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).

Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до пункту 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту а або б пункту 185.1 статті 185, підпункту а або б пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з пунктом 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку №1165).

Додатками №1 та №3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1.Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2.Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3.Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4.Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими j засновниками та/або керівниками.

5.Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6.Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7.Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8.У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Матеріалами справи встановлено, що за формою оскаржуване рішення контролюючого органу від 22.02.2022 № 2018 відповідає вимогам Додатку №4 до Порядку №1165.

Зокрема, у спірному рішенні зазначено про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника, зокрема, пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку).

В оскаржуваному рішенні це поле заповнено таким чином: «Відповідає критеріям ризиковості платника податку згідно з п. 8 додатку 1 до Порядку зупинення № 1165, у зв`язку з тим, що підприємство задіяне у проведенні, можливо, ризикових операцій».

При цьому, оскаржуване рішення не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, як і не містить доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Представник відповідача-1 в ході судового розгляду справи зазначив, що інформація стосовно діяльності позивача досліджувалася під час засідання Комісії ГУ ДПС у Луганській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, за результатами якого був складений протокол. Результати розгляду матеріалів, прийняті рішення та надані доручення на засіданні Комісії регіонального рівня фіксуються у протоколі засідання, який підписується головою комісії контролюючого органу (у разі його відсутності - заступником), заступником голови, секретарем та членами комісії, які брали участь у засіданні, що кореспондується з положеннями п. п. 25-49 Порядку № 1165. Протокол засідання Комісії ГУ ДПС у Луганській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є невід`ємною частиною рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 22.02.2022 №2018. Цей протокол засідання комісії, матеріали та зібрана податкова інформація, які підтверджують правомірність оскаржуваного рішення, залишились у приміщенні ГУ ДПС у Луганській області.

Станом на дату розгляду справи неможливо встановити зміст протоколу від 22.02.2022, оскільки цей документ відсутній в електронних базах даних, а у паперовому вигляді може знаходитися у приміщенні ГУ ДПС у Луганській області в м. Сєвєродонецьку, до якого немає доступу з 24.02.2022, про що зазначено представником відповідача-1 у судовому засіданні.

Разом з тим, юридичні наслідки для позивача має не протокол засідання, а саме рішення від 22.02.2022 № 2018, яке не відповідає вимогам обґрунтованості в частині обов`язкового зазначення підстав відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Правові висновки стосовно того, що статистичні дані не можуть свідчити про безумовне вчинення підприємством порушень та не підтверджують ризиковість платника податків, викладені у постановах Верховного Суду від 05.01.20214 у справі 640/10988/230, від 19.11.2021 у справі №140/17441/20, від 05.01.2021 у справі №640/11321/20.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність у відповідача-1 обґрунтованих підстав для прийняття оскаржуваного рішення про внесення ТОВ «Аграрний дім «Агродар» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Таким чином, відповідачем не доведено існування підстав для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення Головного управління Державної податкової служби у Луганській області від 22 лютого 2022 року №2018 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризикованості платника податку є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до частини третьої статті 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

За приписами статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, дає найбільший ефект.

Відтак, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права та відповідати наявним обставинам.

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини №3477-IV від 23.02.2006 передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 (остаточне) по справі Чуйкіна проти України (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява №28924/04) констатував: 50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює право на суд, в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі Голдер проти Сполученого Королівства (Golder v. the United Kingdom), пп. 2836, Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах Мултіплекс проти Хорватії (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та Кутіч проти Хорватії (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II).

Таким чином, належним і ефективним способом захисту порушеного права ТОВ «Аграрний дім «Агродар» є саме зобов`язання ГУ ДПС у Луганській області виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податків, з урахуванням того, що судом встановлено протиправність оспорюваного рішення про віднесення позивача до цього переліку.

Саме зобов`язання виключити його з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений і вказане рішення не можливо визнати втручанням у дискреційні повноваження відповідача, оскільки ним такі повноваження були самостійно реалізовані шляхом прийняття оскарженого рішення, яке було предметом судового контролю у межах цієї справи.

Правові висновки щодо можливості оскарження рішення про віднесення платника податку до переліку ризикових та правильність обраного позивачем способу захисту порушеного права у вигляді визнання протиправним та скасування такого рішення та зобов`язання виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податків, зроблено Верховним Судом у постанові від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20, яка, відповідно до вимог частини 5 статті 242 КАС України, враховується при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Щодо позовних вимог про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 22 лютого 2022 року за №34, що подана 23 лютого 2022 року фермерське господарство Аграрний дім Агродар, датою доставлення до ДПС України; таподаткову накладну від 24 лютого 2022 року за №35, що подана 7 липня 2022 року фермерським господарством Аграрний дім Агродар, датою доставлення до ДПС України, суд зазначає таке.

Відповідно до абз.1 п.201.1 ст.201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01.07.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначений Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок №1246).

Відповідно до п.12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування: реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, встановлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами: відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого у встановленому порядку.

Згідно п.13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Наведені норми дають підстави для висновку, що законодавець встановлює перелік обов`язкової для фіксації в рамках квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної інформації. Без деталізації такого роду інформації відповідна квитанція не може вважатися належним чином оформленою. При цьому, квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної повинна фіксувати: 1) порядковий номер та дату складення податкової накладної; 2) конкретний критерій або ж критерії, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної; 3) пропозицію про надання платником податків пояснень та/або перелік конкретних документів, що є достатніми для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної.

Пунктом 7 Порядку №1165 визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до п.10-11 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений Наказом Міністерства фінансів України 12.12.2019 №520.

Згідно п.4 Порядку №520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/ розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

При цьому п.5 Порядку №520 включає в себе об`ємний перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, а саме: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня (п.п.7, 9 Порядку №520).

Суд зазначає, що відповідно до п.п. 2, 3, 4, 5, 7, 9, 11 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 12 грудня 2019 року №520, прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС.

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Відповідно до п.12 вказаного Порядку №520 рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі набирає чинності в день прийняття відповідного рішення.

На відміну від зупинення реєстрації податкової накладної (розрахунку коригування), яке відбувається в автоматизованому режимі засобами програмного забезпечення ДПС України, прийняття рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації податкової накладної (розрахунку коригування) потребує проведення комісією регіонального рівня засідання, на якому членами комісії розглядаються та аналізуються надані платником податків документи та пояснення з метою прийняття обґрунтованого рішення зі спірного питання.

Пунктом 5 Порядку №520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Пунктами 6, 7 Порядку №520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 11 Порядку №520 Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Пунктом 13 Порядку №520 визначено, що рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Таким чином, передбачено можливість оскарження рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, які в межах спірних правовідносин відповідачами не приймалися. Зупинення реєстрації податкової накладної не позбавляє платника права на подальшу реєстрацію відповідних податкових накладних, а, відтак, зазначені дії самі по собі не створюють для платника податку жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього обов`язкових юридичних наслідків.

Верховним Судом у постановах від 03 березня 2020 року у справі № 240/3665/19, від 27.08.2019 у справі №540/2077/18 зазначено, що законодавством передбачено певний порядок виконання податковими органами своїх функцій щодо податкового контролю, що в правовідносинах, які розглядаються, визначений у формі перевірки наданих платником податків пояснень та документів щодо проведених ним операцій. А тому, саме рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН призведе до певних негативних правових наслідків для платника податків, та, вважаючи рішення контролюючого органу неправомірним, особа може звернутись до суду за захистом прав, (свобод) та інтересів від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, і в межах цього спору підставами позову, серед іншого, можуть бути доводи щодо неправомірності дій контролюючого органу по віднесенню платника податків до переліку таких платників податків які відповідають критеріям ризиковості.

Згідно із частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Тобто, захисту в порядку адміністративного судочинства підлягають саме порушені права.

Оскільки комісією регіонального рівня ГУ ДПС у Луганській області рішення про відмову в реєстрації податкових накладних від 22.02.2022 № 34 та від 24.02.2022 № 35 не приймалися, позовні вимоги в частині зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних зазначені податкові накладні є передчасними і задоволенню не підлягають.

Таким чином, позовні вимоги належать до задоволення частково.

Відповідно до ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судом встановлено, що при зверненні з адміністративним позовом позивачем сплачено судовий збір у сумі 9924,00 грн за чотири позовні вимоги немайнового характеру.

Суд розцінює позовні вимоги про зобов`язання зареєструвати податкові накладні в ЄРПН як одну позовну вимогу.

При цьому частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Позовна заява подана в електронній формі, тому ставка судового збору за три позовні вимоги немайнового характеру становить 5954,40 грн ((2481,00 грн х 0,8)х3).

Судом задоволено дві позовні вимоги до відповідача-1, тому судовий збір у розмірі 3969,60 грн ((2481,00 грн х 0,8) х 2) підлягає відшкодуванню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача-1, а 1984,80 грн покладається на позивача.

З огляду на застосування коефіцієнту 0,8, позивачем надміру сплачено судовий збір у розмірі 3969,60 грн (9924,00 грн (фактично сплачений судовий збір) 5954,40 грн (ставка судового збору за три позовні вимоги немайнового характеру), тому суд роз`яснює позивачеві право звернення з клопотанням про повернення надміру сплаченого судового збору у відповідності до вимог пункту 1 частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір».

Щодо витрат на правову допомогу, суд зауважує, відповідно до частин першої та другої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно із частиною третьою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина четверта статті 134 КАС України).

Позивачем зазначено, що попередній розрахунок судових витрат на дату подання позову складається з витрат на оплату судового збору та витрат на оплату правничої (правової) допомоги згідно Договору про надання правничої (правової) допомоги №35 від 15 червня 2022 року та Додатку 2 від 11 липня 2022 року до нього у розмірі 15 000 грн. Додаток №2 від 11.07.2022 року та докази сплати за правничу допомогу будуть надані суду додатково.

Станом на дату розгляду справи позивачем не надано додатку № 2 від 11.07.2022 та доказів сплати за правничу допомогу суду не надано, тому відсутні підстави для розподілу судових витрат на правову допомогу.

Керуючись статтями 2,5,77,90,139,241-245, 255, 295, п.15.5 Розділу VІІ Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов адвоката Глухенького Олександра Анатолійовича в інтересах фермерського господарства Аграрний дім Агродар (93631, Луганська обл., Станично-Луганський р-н, село Верхній Мінченок, вул. Центральна, 7Б, ) до Головного управління ДПС у Луганській області (вулиця Енергетиків, 72, Сєвєродонецьк, Луганська область, 93400, ), Державної податкової служби України (04053, м.Київ, Львівська площа, 8, ) про визнання дій протиправними, скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Луганській області від 22 лютого 2022 року №2018 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризикованості платника податку.

Ззобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Луганській області виключити фермерське господарство Аграрний дім Агродар () із переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

У задоволенні позовних вимог до Державної податкової служби України про зобов`язання зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 22 лютого 2022 року за №34, що подана 23 лютого 2022 року фермерським господарством Аграрний дім Агродар, датою доставлення до ДПС України, та податкову накладну від 24 лютого 2022 року за №35, що подана 7 липня 2022 року фермерським господарством Аграрний дім Агродар, датою доставлення до ДПС України, - відмовити.

Стягнути на користь фермерського господарства Аграрний дім Агродар за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Луганській області судовий збір у розмірі 3969,60 (три тисячі дев`ятсот шістдесят дев`ять гривень 60 коп.) грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 24.01.2023.

Суддя А.Г. Секірська