Справа № 400/2461/22
Суддя: Мельник О.М.
Дата ухвалення: 2023-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 січня 2023 р. № 400/2461/22

Суддя Миколаївського окружного адміністративного суду Мельник О.М., ознайомившись з адміністративною справою

за позовомОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ,

доВиконавчого комітету Миколаївської міської ради, вул. Адміральська, 20, м. Миколаїв, 54001,

провизнання бездіяльності протиправною,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Виконавчого комітету Миколаївської міської ради про визнання бездіяльності протиправною.

24.02.2022 року розпочалась військова агресія Російської Федерації проти України. Указом Президента України № 54/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.

Ухвалою від 18.03.2022 року суд відкрив провадження у справі, зазначивши що до питання дотримання позивачем вимог ст.ст.19, 122, 160-161, КАС України, суд буде мати можливість повернутися після завершення бойових дій на території Миколаївської області.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до висновку про залишення її без руху після відкриття провадження у справі, оскільки вона не відповідає положенням статей 160, 161 КАС України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Спеціальним законом, що визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір».

Згідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 Закон України «Про судовий збір» за подання фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру передбачено сплату судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2021 року становить 2481,00 грн.

Тобто, судовий збір становить 992,40 грн.

При цьому суд звертає увагу на те, що позивачем надано адміністративний позов в електронній формі.

Згідно ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 793,92 грн.

Судовий збір необхідно сплатити на рахунок UA4014478, отримувач коштів: Миколаївське ГУК/тг м. Миколаїв, код отримувача: 37992030, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів: 22030101, найменування збору: Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), наявність відомчої ознаки: « 84» Окружні адміністративні суди, призначення платежу: судовий збір за позовом (ПІБ/назва позивача) до (ПІБ/назва відповідача).

Також, відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Позивачем доказів сплати судового збору чи клопотання про звільнення від його сплати не надано.

У постанові від 31.07.2019 року у справі №821/1896/15-а Верховний Суд звернув увагу на практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), за якою національні суди надають звільнення від судових зборів тим заявникам, які можуть довести свою погану фінансову ситуацію. На переконання ЄСПЛ, при оцінюванні розміру судового збору необхідно обов`язково враховувати питання фінансової спроможності заявника його сплатити, а також обставини конкретної справи та стадію провадження; підставою для рішення суду про звільнення від сплати судового збору може бути майновий (фінансовий) стан особи.

У зв`язку з цим Верховний Суд зазначив, що питання перевірки реальної спроможності заявників-фізичних осіб сплатити судовий збір у спорах з суб`єктами владних повноважень набуває особливої актуальності та має детально перевірятися судами у випадку, якщо заявники ставлять питання про звільнення, зменшення та/чи розстрочення/відстрочення сплати судового збору. За наявності таких питань суди повинні вказувати, які конкретно докази заявник має надати на підтвердження факту свого незадовільного майнового стану, у разі якщо наданих доказів недостатньо або вони не є належними; повинні надати їм належну оцінку та прийняти вмотивоване рішення, враховуючи, зокрема, суть спору, статус особи заявника, обставини, що призвели до ускладнення можливості сплати судового спору.

У разі звернення до суду із клопотанням про звільнення від сплати судового збору позивачу належить подати суду докази його майнового стану. Таким доказами є довідка податкового органу (відомості з ДРФО-платників податків) про розмір нарахованого та виплаченого позивачу доходу. Зазначений доказ дозволяє оцінити майнове становище позивача на предмет можливості звільнення від сплати судового збору.

Пунктом 7 ч. 1. ст. 240 КАС України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Суд роз`яснює позивачу, що у разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде залишено без розгляду (ч. 15 ст. 171 КАС України).

Враховуючи викладене, керуючись статтями 31, 35, 160, 161, 169, 171, 241, 248, 256 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Позивачу у п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки позовної заяви, а саме, надати докази сплати судового збору у сумі 793,92 грн.

Ухвала окремо не оскаржується.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею у порядку ст. 256 КАС України.

Суддя О.М. Мельник