Справа № 440/8722/22
Суддя: Т.С. Канигіна
Дата ухвалення: 2023-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2023 року м. ПолтаваСправа № 440/8722/22
Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Канигіної Т.С., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) справу за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державна служба України з питань праці, у якій просить визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань праці №798-К від 28.09.2022 "Про накладання дисциплінарного стягнення на ОСОБА_2 ".

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що наказ №798-К від 28.09.2022, яким позивачеві оголошено догану, винесено з порушенням Закону України "Про державну службу", з порушенням положень Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039, та є безпідставним, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 17.10.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі 440/8722/22 за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці про визнання протиправним та скасування наказу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 09.11.2022 /а.с. 98, том 1/.

У наданому відзиві представник відповідача просив у задоволенні адміністративного позову відмовити. Зазначив, що в межах дисциплінарного провадження, порушеного на підставі службової записки заступника начальника відділу ринкового нагляду та надання адміністративних послуг Ю.Мар`єнка від 20.07.2022 № 829/СП/12.1-22а, дисциплінарною комісією у діях ОСОБА_1 встановлено ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону № 889 (неналежне виконання актів органів державної влади), а саме: частини п`ятої статті 41 Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності", частини одинадцятої статті 21 Закону № 2694 та пункту 11 Порядку № 1107, яке полягає у неправомірній відмові АТ "Полтаваобленерго" у видачі документів дозвільного характеру за підставами, не передбаченими законами /а.с. 105-112, том 1/.

Протокольною ухвалою суду від 09.11.2022 відкладено судове засідання на 23.11.2022 , з огляду на задоволення клопотання представника позивача /а.с. 195, том 1/. Протокольною ухвалою суду від 23.11.2022 відкладено судове засідання на 07.12.2022 /а.с.198, том 1/.

Протокольною ухвалою суду від 07.12.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 21.12.2022 /а.с. 201, том 1/.

У судовому засіданні 21.12.2022 представник позивача підтримав позов, представник відповідача заперечував проти задоволення позову.

Протокольною ухвалою суду від 21.12.2022 вирішено перейти до розгляду справи в порядку письмового провадження /а.с. 9-10, том 2/.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази у сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 обіймає посаду начальника Управління Держпраці у Полтавській області, на яку призначений з 11.06.2015 згідно із наказом Державної служби з питань праці від 10.06.2015 № 39-кт /а.с. 40, том 1/.

Наказом Державної служби України з питань праці від 21.07.2022 №598-к на підставі службової записки заступника начальника відділу ринкового нагляду та надання адміністративних послуг Ю.Мар`єнка від 20.07.2022 № 829/СП/12.1-22а порушено дисциплінарне провадження стосовно державного службовця ОСОБА_1 , утворено дисциплінарну комісію для здійснення дисциплінарного провадження та затверджено її склад /а.с. 49, том 1/.

У службовій записці від 20.07.2022 № 829/СП/12.1-22а ) /а.с. 45-48, том 1/ зазначено, зокрема, що 18.11.2021 АТ "Полтаваобленерго" подано документи на отримання дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки (заяву на одержання дозволу № 223135-О та доданий до неї висновок експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання від 04.11.2021№-0062-00.08.91.21.

За результатами розгляду відповідних документів на отримання дозволу Управлінням листом від 24.11.2021 №08-06/8851 "Про розгляд заяви" повідомлено керівнику АТ "Полтаваобленерго", зокрема, про те, що згідно з пунктом 11 Порядку №1107 рішення про відмову у видачі дозволу приймається у випадках, передбачених статтею 21 Закону України "Про охорону праці".

Повідомлено, що на всіх суб`єктів господарювання, у власності або користуванні яких є об`єкти, де можуть використовуватися або виготовляються, переробляються, зберігаються чи транспортуються небезпечні речовини, а також на всіх суб`єктів господарювання, які мають намір розпочати будівництво потенційно небезпечних об`єктів поширюється дія Порядку ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2022 №956 (далі Постанова № 956). Пунктами 3-4 Постанови № 956 визначено, що суб`єкт господарювання, у власності або користуванні якого є хоча б один потенційно небезпечний об`єкт чи який має намір розпочати будівництво такого об`єкта, організовує проведення його ідентифікації.

Зазначено, що враховуючи викладене, на підставі статті 21 Закону України "Про охорону праці" та статті 4-1 Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності", для одержання дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки, необхідно привести документи у відповідність встановленим вимогам чинного законодавства.

Також зазначено, що управлінням за результатами розгляду повторно поданих АТ "Полтаваобленерго" документів на отримання дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки, листом було повідомлено суб`єкт господарювання про невиконання вимог діючого нормативно-правового акта з охорони праці 0.00-6.21-02 "Про порядок ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки" та враховуючи викладене, на підставі статті 21 Закону України "Про охорону праці" та статті 4-1 Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності", для одержання дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки, необхідно привести документи у відповідність встановленим вимогам чинного законодавства.

У службовій записці наголошено на тому, що у затверджених формі заяви на одержання дозволу та формі висновку експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання під час виконання робіт підвищеної небезпеки не передбачено внесення будь-яких відомостей стосовно ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки, з огляду на що в поданих АТ "Полтаваобленерго" документах не містилось жодної інформації про ідентифікацію та облік об`єктів підвищеної небезпеки.

З урахуванням вищевикладеного, з посиланням, зокрема, на частину п`яту статті 4-1 Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності", статтю 21 Закону України " Про охорону праці" та пункти 6, 9, 11 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, заступник начальника відділу ринкового нагляду та надання адміністративних послуг ОСОБА_3 вніс пропозицію голові Державної служби України з питань праці вирішити питання щодо порушення дисциплінарного провадження щодо начальника Управління Держпраці у Полтавській області ОСОБА_1 за фактами, викладеними у службовій записці.

Листом від 25.07.2022 № 35-Д голова Дисциплінарної комісії повідомив позивача про порушення дисциплінарного провадження відповідно до наказу Державної служби України з питань праці від 21.07.2022 № 598-к та запросив на засідання комісії 01.08.2022 о 11:00 /а.с. 148 зворот, том 1/.

Станом на 01.08.2022 від ОСОБА_1 надійшло клопотання, що в зв`язку із перебуванням на стаціонарному лікування та немає змоги ознайомитись з матеріалами дисциплінарної справи, але має намір надати пояснення та взяти участь у засіданні дисциплінарної комісії, просив перенести засідання /а.с.151, том 1/.

Дисциплінарна комісія задовольнила клопотання ОСОБА_1 та визначила орієнтовну дату наступного засідання дисциплінарної комісії 08.08.2022 (протокол 2/22 від 01.08.2022) /а.с. 161, том 1/.

Відповідачем направлено лист від 01.08.2022 № 36-Д ОСОБА_1 , у якому запрошено на засідання 08.08.2022 о 11:00 год /а.с. 153 зворот, том 1/.

Під час розгляду дисциплінарної справи ОСОБА_1 заявив клопотання про необхідність надати письмові пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження /а.с.156, том 1/.

Дисциплінарна комісія задовольнила клопотання ОСОБА_1 та визначила орієнтовну дату наступного засідання дисциплінарної комісії на 17.08.2022 (протокол 3/22 від 08.08.2022) /а.с.162-164, том 1/.

Відповідачем направлено лист від 01.08.2022 № 39-Д ОСОБА_1 , у якому запрошено на засідання 17.08.2022 о 11:00 год, для продовження розгляду справи /а.с.154 зворот, том 1/.

Наказом Держпраці від 08.08.2022 № 664-К внесені зміни до наказу від 21.07.2022 № 598-к: цифри "10.08.2022" замінити цифрами "19.08.2022" /а.с. 155 зворот, том 1/.

17.08.2022 складено акт про відмову ОСОБА_1 від надання пояснень /а.с. 156 зворот, том 1/.

Дисциплінарною комісією ухвалено внести пропозицію голові ОСОБА_4 застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення, передбаченого пунктом 2 частини першої статті 66 Закону України "Про державну службу" догану (протокол 3/22 від 17.08.2022) /а.с.165-166, том 1/.

Відповідно до статті 77 Закону України "Про державну службу", вимог Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039, 19.08.2022 направлено дисциплінарну справу по дисциплінарному провадженню стосовно начальника Управління Держпраці у Полтавській області Щербака С.Л. та подання комісії з розгляду дисциплінарних справ Державній службі України з питань праці для прийняття рішення /а.с. 158, зворот, том 1/.

ОСОБА_1 направлено повідомлення про дату внесення суб`єкту призначення цього подання від 19.08.2022 № 43-Д /а.с. 157 зворот, том 1/.

Наказом Державної служби України з питань праці від 28.09.2022 №798-К "Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_2 " оголошено догану ОСОБА_1 , начальнику Управління Держпраці у Полтавській області, за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу" (неналежне виконання актів органів державної влади), а саме: частини п`ятої статті 4-1 Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності", частини одинадцятої статті 21 Закону України "Про охорону праці" та пункту 11 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів від 26.10.2011 № 1107, яке полягає у неправомірній відмові АТ "Полтаваобленерго" у видачі документів дозвільного характеру за підставами, не передбаченими законами /а.с.51, том 1/.

Не погодившись із цим наказом, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відповідно до частини першої статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, правовий статус державного службовця регулює Закон України "Про державну службу" від 10.12.2015 № 889-VIII (далі за текстом Закон № 889-VIII).

Відповідно до частини третьої статті 5 Закону № 889-VIII дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Згідно з пунктами 1, 6-8 частини першої статті 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Статтею 62 Закону № 889-VIII визначені обов`язки державного службовця щодо додержання службової дисципліни та передбачено, що державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: 1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; 2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; 3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів. Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.

Згідно з частиною першою статті 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до частини першої статті 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Пунктом 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII передбачено, що дисциплінарним проступком, зокрема, є: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень

Відповідно до частини першої статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Згідно з частиною третьою статті 66 Закону № 889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Відповідно до частини першої статті 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Згідно з частиною першою статті 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

За приписами частин десятої та одинадцятої статті 69 Закону № 889-VIII результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Відповідно до частини другої статті 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Згідно з частиною першою статті 77 Закону № 889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

Аналіз наведених положень Закону № 889-VIII свідчить, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, державний службовець може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності з накладенням суб`єктом призначення на такого державного службовця дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Водночас, невиконання чи неналежне виконання посадових обов`язків полягає у невчиненні чи неналежному вчиненні особою дій у межах наданих їй законом прав та обов`язків.

Відповідна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.05.2022 у справі № 300/3980/20.

З огляду на вищенаведений спірний наказ підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності визначено неналежне виконання актів органів державної влади пункту 11 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів від 26.10.2011 № 1107, (далі за текстом Порядок № 1107).

Порядок № 1107 визначає процедуру видачі або відмови у видачі, переоформлення, анулювання Держпраці та її територіальними органами дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки (далі - дозвіл).

Підпунктом 30, пункту 4 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96, передбачено, що Держпраці відповідно до покладених на неї завдань видає у передбачених законодавством випадках дозволи на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, контролює дотримання умов дії таких дозволів.

Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи (пункт 7 цього Положення № 96).

Позивач у позовній заяві зазначав, що автор службової записки в її тексті, а згодом і під час дисциплінарного провадження встановив, що кожного разу надаючи відповіді АТ "Полтаваобленерго" із вищевикладених питань, Управління Держпраці у Полтавській області посилалось на норми закону та підзаконних актів, якими визначено підстави для відмови суб`єкту господарювання в наданні дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки та зазначав, у чому саме полягає недостовірність інформації у поданих документах, а саме: у висновку експертизи, оскільки Управлінню Держпраці в Полтавській області достеменно було відомо про те, що АТ "Полтаваобленерго" ідентифікацію зазначених у експертизі об`єктів підвищеної небезпеки не проводив (саме позивач на час виникнення спірних правовідносин вів такий реєстр), проте, в експертному висновку відображена недостовірна інформація в частині: "АТ "Полтаваобленерго" спроможний забезпечити дотримання вимог законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки 4. Злив балонів, контейнерів, цистерн та інших ємностей із стисненим, зрідженим, отруйним, вибухонебезпечним та інертним газом, їх зберігання (пункт 10 групи А дод 2 до Порядку". Прийти до такого висновку без наявності відомостей про проведення ідентифікації об`єктів підвищеної небезпеки (пункт 4 висновку) експерт не міг, що викликало обґрунтований сумнів у позивача в достовірності інформації, викладеної в експертному висновку. Тобто, за доводами позивача, без проведення ідентифікації експерт просто не міг дати позитивний (ствердний висновок про спроможність суб`єкта господарювання) з цього питання.

Матеріалами справи встановлено та сторонами не заперечується, що 18.11.2021 АТ "Полтаваобленерго" подано документи на отримання дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки (заяву на одержання дозволу № 223135-О та доданий до неї висновок експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання від 04.11.2021 № -0062-00.08.91.21). За результатами розгляду відповідних документів на отримання дозволу Управлінням листом від 24.11.2021 №08-06/8851 "Про розгляд заяви" повідомлено керівника АТ "Полтаваобленерго", зокрема про таке: згідно з пунктом 11 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 № 1107, рішення про відмову у видачі дозволу приймається у випадках, передбачених статтею 21 Закону України "Про охорону праці" № 2694.

01.02.2022 АТ "Полтаваобленерго" через ЦНАП повторно подано до Управління документи на отримання дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки. Управлінням за результатами розгляду повторно поданих документів листом від 08.02.2022 № 08-06/1325 "Про розгляд заяви" повідомлено керівника АТ "Полтаваобленерго", що суб`єктом господарювання не виконано вимог діючого нормативно-правового акта з охорони праці 0.00-6.21-02 "Порядок ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки" та враховуючи викладене, на підставі статті 21 Закону № 2694 та статті 4-1 Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності", для одержання дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки необхідно привести документи у відповідність встановленим вимогам чинного законодавства.

На виконання листа Держпраці від 15.06.2022 № 537/3.2/12.2-22а щодо надання ґрунтовних пояснення з питань, порушених у скарзі, Управлінням листом від 20.06.2022 № ПЛ/2/22-ЦА-22 надано інформацію, згідно з якою на адресу Управління надійшла заява АТ "Полтаваобленерго" на одержання дозволу від 18.11.2021 № 223135-О та доданий висновок експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання під час виконання робіт підвищеної небезпеки від 04.11.2021 № -0062-00.08.91.21.

Під час розгляду Управлінням поданих документів для одержання дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки, зокрема на злив балонів, контейнерів, цистерн та інших ємностей із стисненим, зрідженим, отруйним, вибухонебезпечним та інертним газом, їх зберігання, встановлено, що суб`єктом господарювання не виконано вимог діючого нормативно-правового акта з охорони праці 0.00-6.21-02 "Порядок ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки", який є обов`язковим для виконання суб`єктами господарювання, у власності або користуванні яких є об`єкти, де можуть використовуватися або виготовляються, переробляються, зберігаються чи транспортуються небезпечні речовини.

На підставі статті 21 Закону №2694 Управління прийняло рішення щодо відмови у видачі дозволу АТ "Полтаваобленерго" (лист Управління від 24.11.2021 № 08-06/8851).

Водночас, 01.02.2022 АТ "Полтаваобленерго" повторно подано заяву на одержання дозволу за № 231145-Д без урахування в повному обсязі попереднього роз`яснення. Таким чином, АТ "Полтаваобленерго" повторно надано відмову у видачі дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки (лист Управління від 08.02.2022 № 08-06/1325).

При цьому, Управління Держпраці в Полтавській області не вимагало в АТ "Полтаваобленерго" повідомлення про результати ідентифікації об`єктів підвищеної небезпеки як документ, на підставі якого приймається рішення про надання дозволу на виконання зливу балонів, контейнерів, цистерн та інших ємностей із стисненим, зрідженим, отруйним, вибухонебезпечним та інертним газом, їх зберігання, а лише роз`яснювало з посиланням на частину четверту статті 21 Закону України "Про охорону праці" та частину п`яту статті 4-1 Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності", тобто в межах повноважень посадових осіб, органу щодо необхідності надати документи із зазначенням достовірної інформації, що і буде визначальним для надання дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2002 №956 "Про ідентифікацію та декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки" (була чинна на момент виникнення спірних правовідносин) затверджено Порядок ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки (далі за текстом Порядок №956).

Відповідно до пункту 22-23 Порядку №956 уповноважені органи ведуть облік об`єктів підвищеної небезпеки на підставі повідомлень про результати ідентифікації. Державний реєстр об`єктів підвищеної небезпеки веде Держпраці (додаток 2). Державний реєстр об`єктів підвищеної небезпеки військового призначення веде Міноборони.

Згідно з пунктом 24 Порядку №956 включення об`єкта підвищеної небезпеки до Державного реєстру об`єктів підвищеної небезпеки здійснюється протягом 30 робочих днів після подання суб`єктом господарювання до територіального органу Держпраці повідомлення про результати ідентифікації. У разі надання суб`єктом господарювання неповної інформації про результати ідентифікації, що передбачена повідомленням форми ОПН-І, Держпраці письмово повідомляє про це суб`єкта господарювання. Реєстрація об`єкта підвищеної небезпеки проводиться протягом 30 робочих днів після надання суб`єктом господарювання необхідних матеріалів. Держпраці не може вимагати інформацію та документи, не передбачені цим Порядком.

Відповідно до пункту 9 Порядку №1107 ( у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) для одержання дозволу роботодавець, виробник або постачальник подає особисто, через уповноважену ним особу або надсилає поштою до територіального органу Держпраці чи адміністратора центру надання адміністративних послуг у паперовій формі або в електронній формі через Єдиний державний веб-портал електронних послуг, у тому числі через інтегровану з ним інформаційну систему Держпраці, заяву за формою згідно з додатком 4, до якої додається: на виконання робіт підвищеної небезпеки - висновок експертизи щодо стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання під час виконання робіт підвищеної небезпеки; на експлуатацію машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки - висновок експертизи щодо стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання під час експлуатації машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки; на застосування машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки - висновок експертизи щодо відповідності машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки вимогам законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки. Забороняється вимагати для одержання дозволу документи, не передбачені законом.

Крім того, незалежна експертна організація "Стандарт", яка надавала товариству свій висновок, анулювала його, виявивши, що товариство подало недостовірні відомості (не повний пакет документів). Управління отримало лист незалежної експертної організації "Стандарт" від 27.06.202 № 248, у якому проінформовано про наступне: висновок експертизи № -0062-00.08.91.21 від 04.11.2021 стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання під час виконання робіт підвищеної небезпеки Акціонерним товариством "Полтаваобленерго" анульований у зв`язку з встановленням факту подачі недостовірних відомостей, що є порушенням вимог чинного законодавства, а саме: замовником не надано відомостей про проведення ідентифікації ОПН згідно з вимогами чинного законодавства, що є вимогою статті 19 Постанови КМУ від 11.07.2020 № 956 "Про ідентифікацію та декларування об`єктів підвищеної небезпеки".

З огляду на викладене, відповідачем не доведено, що позивач неправомірно відмовив АТ "Полтаваобленерго" у видачі документів дозвільного характеру за підставами, не передбаченими законами.

Суд наголошує, що в силу приписів частини першої статті 65 Закону № 889-VIII дисциплінарним проступком є протиправна винна дія або бездіяльність чи прийняття рішення.

При цьому, об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними й поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає в порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом №889-VIII, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Особливе значення під час визначення діяння державного службовця як дисциплінарного проступку має наявність у вчиненні цього діяння вини державного службовця певного ставлення особи до своїх протиправних дій і їхніх шкідливих наслідків.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 10.03.2020 у справі № 820/2054/17.

Враховуючи викладене, відповідачем не доведено протиправності дій позивача, не обґрунтовано та не підтверджено відповідними доказами.

Таким чином, матеріалами справи не підтверджено та відповідачем не доведено, що позивачем вчинено дисциплінарний проступок за пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу" (неналежне виконання актів органів державної влади), а саме: частини п`ятої статті 4-1 Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності", частини одинадцятої статті 21 Закону України "Про охорону праці" та пункту 11 Порядку № 1107, яке полягає у неправомірній відмові АТ "Полтаваобленерго" у видачі документів дозвільного характеру за підставами, не передбаченими законами.

Також суд погоджується із доводами позивача про те, що наказ від 28.09.2022 № 798-К "Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_2 " прийнято з порушенням строку, передбаченого частиною одинадцятою статті 69 та частиною першою статті 77 Закону №889-VIII (10 календарних днів після отримання пропозиції (подання) комісії), оскільки подання Дисциплінарної комісії суб`єкту призначення внесено 19.08.2022, а наказ про дисциплінарне стягнення прийнято 28.09.2022.

Тривалість здійснення дисциплінарного провадження не може перевищувати 45 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 60 календарних днів.

Так, наказ про порушення дисциплінарного провадження датований 21.07.2022, а наказ про накладення дисциплінарного стягнення датований 28.09.2022, що є порушенням пункту 5 Порядку №1039. Отже 45-денний строк дисциплінарного провадження закінчився 04.09.2022 (припадає на вихідний день), навіть у разі його продовження суб`єктом призначення, 60-денний строк дисциплінарного провадження закінчився 19.09.2022 .

Отже, суд дійшов висновку, що наказ Держпраці від 28.09.2022 № 798-К "Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_2 " не ґрунтується на вимогах законодавства, прийнято без урахування усіх обставин, що мали значення для його прийняття, а тому підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Щодо клопотання позивача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу в сумі 20000,00 грн, суд зазначає наступне.

Згідно зі статтею 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу.

Частинами першою-п`ятою статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України обумовлено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Таким чином, документально підтверджені судові витрати підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень. При цьому, склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі.

Зазначене відповідає правовій позиції Верховного Суду, яка викладена у постановах від 21.03.2018 у справі № 815/4300/17, від 11.04.2018 у справі № 814/698/160 від 18.10.2018 у справі № 813/4989/17.

На підтвердження факту понесення витрат на професійну правничу допомогу позивачем надано до суду договір про надання правової допомоги від 09.08.2022, акт виконаних робіт, квитанція, попередній розрахунок вартості послуг, ордер, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю.

Суд зауважує, що особа має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Верховний Суд у постанові від 11.12.2019 у справі №545/2432/16-а зазначив, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Оцінивши обставини цієї справи та надані позивачем докази у їх сукупності, а також з огляду на відсутність заперечень відповідача щодо необґрунтованості витрат на правову допомогу, суд, враховуючи принципи обґрунтованості, співмірності і пропорційності судових витрат, обсягу поданих та досліджених представником позивача документів, відсутності з боку відповідача будь-яких належних доказів на спростування своїх доводів, дійшов висновку про необхідність стягнення з відповідача на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу в цій справі в сумі 20000,00 грн.

Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, враховуючи задоволення позову, на користь позивача підлягають відшкодуванню судові витрати, сплачені позивачем за подання цього позову.

Керуючись статтями 2, 9, 77, 132, 139, 243-246, 250, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Державної служби України з питань праці (вул. Десятинна, 14, м. Київ, 01601, ) про визнання протиправним та скасування наказу задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань праці від 28.09.2022 № 798-К "Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_2 ".

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної служби України з питань праці (вул. Десятинна, 14, м. Київ, 01601, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 992,40 грн (дев`ятсот дев`яносто дві гривні сорок копійок) та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 20000,00 грн (двадцять тисяч гривень).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, а також з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених підпунктом 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Т.С. Канигіна