Справа № 380/1143/23
Суддя: Сидор Наталія Теодозіївна
Дата ухвалення: 2023-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/1143/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 січня 2023 року м. Львів

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Сидор Н.Т., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

в с т а н о в и л а :

на розгляд суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області, у якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області №0-1325 від 30.11.2020;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області №1-1325 від 10.06.2021;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області №1-1325 від 10.06.2021;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області №1/1325 від 10.06.2021.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС Ураїни) суддя після одержання позовної заяви в тому числі з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали суддя встановила, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 161 КАС України.

Частиною 3 ст. 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору на сьогодні визначено Законом України Про судовий збір від 08.07.2011 року № 3674-VI (із наступними змінами і доповненнями).

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ст. 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2023 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2023 становить 2684,00 грн.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У позовних вимогах позивач просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення №0-1325 від 30.11.2020 (на суму 113 296,95 грн), №1-1325 від 10.06.2021 (на суму 88 157,75 грн), №1-1325 від 10.06.2021 (на суму 8481,33 грн), №1/1325 від 10.06.2021 (на суму 577,98 грн).

Відтак за подання цього позову позивачу слід сплатити судовий збір у такому розмірі 1 132,97 (за податкове повідомлення-рішення №0-1325 від 30.11.2020) + 1 073,60 грн (за податкове повідомлення-рішення №1-1325 від 10.06.2021) + 1 073,60 грн (за податкове повідомлення-рішення №1-1325 від 10.06.2021) + 1 073,60 грн (за податкове повідомлення-рішення №1/1325 від 10.06.2021) = 4 353,77.

До позовної заяви позивачем долучено докази сплати судового збору у розмірі 2105,14 грн.

Таким чином позивачу слід доплатити судовий збір у розмірі 2 248,63 грн за платіжними реквізитами: отримувач коштів: ГУК Львiв/Залізничний р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38008294; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача: UA4013951; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Львівський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Інформацію про платіжні реквізити для перерахування судового збору за подання адміністративного позову до Львівського окружного адміністративного суду можна довідатися, зокрема, на офіційному сайті суду (http://adm.lv.court.gov.ua) в розділі "Судовий збір".

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

З врахуванням того, що позивачем не виконано вимог ст. 161 КАС України, позовну заяву слід залишити без руху та надати строк позивачу для усунення вищевказаного недоліку.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 ст. 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач вказує, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення отримав 24.12.2020 (№0-1325 від 30.11.2020) та 17.08.2021 (№1-1325 від 10.06.2021, №1-1325 від 10.06.2021, №1/1325 від 10.06.2021), на підтвердження чого долучає копії рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення.

Однак до суду з цим позовом звертається лише 17.01.2023, тобто з пропуском встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України шестимісячного строку.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

На виконання вимог ч. 6 ст. 161 КАС України до позовної заяви додано клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду. У клопотанні представник позивача покликається на те, що позивач не має юридичної освіти, не знає особливостей законодавства, у зв`язку з чим не міг знати, що його права порушено. Вказує, що спірні податкові повідомлення-рішення отримані позивачем у той час, коли застосовувалась практика звернення з такими позовами протягом 1095 днів з моменту отримання податкового повідомлення-рішення.

Суддя зазначає, що строк може бути поновленим судом, але лише у разі наявності достатніх на те поважних причин.

Разом з тим, за змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує відповідне рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Зважаючи на наведене, суддя вказує, що покликання представника позивача на відсутність у позивача юридичної освіти не може слугувати поважною причиною для пропуску звернення до суду з цим адміністративним позовом.

Щодо твердження представника позивача, що на момент отримання позивачем спірних повідомлень-рішень існувала практика оскарження податкового повідомлення-рішення протягом 1095 днів, суддя зазначає наступне.

Оцінюючи такі твердження, суд звертає увагу позивача на те, що Верховний Суд 26.11.2020 прийняв постанову у справі №500/2486/19. У вказаній постанові Верховний Суд відступив від правової позиції, викладеної у постанові від 03.04.2020 у справі №2540/2576/18, згідно з якою строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду, у тому числі після використання процедури адміністративного оскарження, становить 1095 днів з дня отримання платником податків рішення, що оскаржено і сформулював актуальну правову позицію. Верховний Суд вказав, що пункт 56.19 статті 56 ПК України прямо встановлює строк для звернення до суду у разі застосування платником податку досудового порядку оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, і цей строк становить один місяць від наступного дня після закінчення процедури адміністративного оскарження.

Крім того, Верховний Суд зазначив, що вважає помилковим твердження позивача про те, що як за загальним правилом, так і у разі попереднього адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення строк звернення до суду становить 1095 днів відповідно до положень пункту 56.18 статті 56 ПК України, оскільки ця норма права не встановлює процесуальних строків, а лише закріплює право платника податків на оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення в суді в будь-який момент після його отримання із застереженням про те, що реалізація такого права за загальним правилом стає неможливою поза строками давності, які закріплені в статті 102 ПК України. Також ця норма закріплює обмеження на позасудовий порядок оскарження відповідних рішень податкового органу, у разі їх оскарження в судовому порядку, та визначає зміну правового стану грошового зобов`язання на неузгоджене.

Відтак, у постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19 Верховний Суд більш широко виклав новий підхід у тлумаченні пунктів 56.18 статті 56 і 102.1 статті 102 ПК України як норм, які не визначають процесуального строку звернення до суду в податкових правовідносинах, що мало бути враховано у подальшому правозастосуванні при вирішенні аналогічних питань. Цей висновок фактично мав універсальний характер (постанова Верховного Суду від 27.01.2022 у справі №160/11673/20).

Таким чином на момент отримання оскаржуваних податкових повідомлень-рішень (24.12.2020 та 17.08.2021) існувала практика щодо оскарження податкових повідомлень-рішень протягом 6 місяців, оскільки такий висновок фактично сформований Верховним Судом у постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19.

Як убачається з ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Зважаючи на наведене, суд визнає неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду, наведені представником позивача у клопотанні.

Відтак, позивачу слід подати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші підстави для його поновлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Таким чином, позовну заяву належить залишити без руху, а позивачці надати строк для усунення недоліків останньої, у відповідності до ч. 1 ст. 169 КАС України.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 171, 248, 256, 294 КАС України, суддя

п о с т а н о в и л а :

позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без руху.

Позивачу слід усунути недоліки позовної заяви у десятиденний строк з дня одержання цієї ухвали у такий спосіб: скерувати на поштову адресу Львівського окружного адміністративного суду (79018, м. Львів, вул. Чоловського, 2) або здати в канцелярію суду заяву про усунення недоліків позовної заяви, до якої долучити оригінал документа про доплату судового збору у розмірі 2 248,63 грн за вказаними в мотивувальній частині ухвали реквізитами; заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку.

Процесуальні строки, встановлені цією ухвалою, можуть бути продовжені судом за заявою особи відповідно до пункту 3 розділу VI Прикінцеві положення Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) від 18 червня 2020 року № 731-IX.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Сидор Н.Т.