Справа № 428/4889/21
Суддя: Блохін Анатолій Андрійович
Дата ухвалення: 2023-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

23 січня 2023 року справа №428/4889/21

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі суддів: Блохіна А.А., Гаврищук Т.Г., Сіваченко І.В., розглянувши апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на рішення Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 20 серпня 2021 року у справі № 428/4889/21 за позовом ОСОБА_1 до інспектора роти № 3 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Луганській області лейтенанта поліції Дерюгіної Валерії Вікторівни про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

В С Т А Н О В И В :

До Першого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Департаменту патрульної поліції на рішення Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 20 серпня 2021 року у справі № 428/4889/21.

Ухвалою Першого апеляційного адміністративного суду від 18 жовтня 2022 року, апеляційну скаргу залишено без руху, встановлено строк для усунення виявлених недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії цієї ухвали шляхом направлення на адресу Першого апеляційного адміністративного суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції із зазначенням інших підстав для такого поновлення, та доказів сплати судового збору.

Копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху отримано відповідачем 18.10.2022 року.

У жовтні 2022 року на електронну адресу апеляційного суду надійшло клопотання відповідача про надання додаткового строку виконання ухвали від 18.10.2022 року щодо сплати судового збору, у зв`язку з відсутністю фінансування та запровадження на всій території України воєнного стану.

Ознайомившись із заявленим клопотанням апелянта, суд вважає, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Суд відзначає, що відповідач є суб`єктом владних повноважень і з огляду на принцип верховенства права суд не може надавати перевагу одній зі сторін у справі в користуванні процесуальними правами, якщо це перешкоджає виконанню рішення суду, прийнятого на користь іншої сторони.

Відповідно до Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який був неодноразово продовжений та діє на час постановлення цієї ухвали.

Жодних доказів яким чином введення воєнного стану вплинуло на обов`язок своєчасної сплати судового збору за подання апеляційної скарги скаржник суду також не надав. Зазначене клопотання обґрунтоване лише введенням самого введення воєнного стану, та загальними твердженнями.

Суд вважає, що вищевказане клопотання не підлягає задоволенню, так як в ньому апелянт ніяким чином не підтвердив та не обґрунтував можливість сплати судового збору в майбутньому.

Також, від апелянта надійшло клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги, в якій апелянт просив поновити строк на апеляційне оскарження.

Зазначене клопотання не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

За пунктом 3 частини 1 статті 7 КАС України, рівність усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом віднесено до принципів здійснення правосуддя в адміністративних судах, зміст якого розкриває стаття 10 цього Кодексу, частинами 1, 2 якої встановлено, що усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників адміністративного процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Статтею 44 КАС України, передбачено обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо сплати судового збору.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Суд зазначає, що підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.

У пункті 41 справи "Пономарьов проти України" Європейський Суд з прав людини зазначив, що "Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків".

Такими процесуальними обов`язками учасників справи визначено, крім іншого, дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень, а також виконання встановлених законом вимог щодо оформлення апеляційної скарги.

Суд зазначає, що у ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішніх процедур. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись раніше згаданого принципу "належного урядування" та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Таким чином, апелянт, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційний перегляд справи, повинен забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону і суду, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту, для чого, як особа, зацікавлена у її поданні, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.

10.10.2022 апелянтом подано до суду апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції від 17 січня 2021 року.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 13 Закону України «Про Національну поліцію» систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліції; 2) територіальні органи поліції.

Відповідно до ч. 1 - 3 ст. 15 Закону України «Про національну поліцію», Територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Територіальні органи поліції утворює, ліквідовує та реорганізовує Кабінет Міністрів України за поданням Міністра внутрішніх справ України на підставі пропозицій керівника поліції.

Структуру територіальних органів поліції затверджує керівник поліції за погодженням з Міністром внутрішніх справ України.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 16.09.2015 року № 730 «Про утворення територіальних органів Національної поліції та ліквідацію територіальних органів Міністерства внутрішніх справ» створено Департамент патрульної поліції як міжрегіональний територіальний орган Національної поліції.

Відповідно до п. 3 розд. І, п. 9 розд. V «Положення про Департамент патрульної поліції» затвердженого Наказом НП України № 73 від 06.11.2015 року (розміщеного на сайті patrol.police.gov.ua) Департамент патрульної поліції складається із структурних підрозділів апарату Департаменту патрульної поліції і територіальних (відокремлених) підрозділів Департаменту патрульної поліції. Департамент патрульної поліції є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки, печатку.

Відповідно до структури Департаменту патрульної поліції (розміщеного на сайті patrol.police.gov.ua) до структури входить територіальні підрозділи Управління патрульної поліції в областях.

Суд зазначає, що у розумінні КУпАП при розгляді справ про адміністративні правопорушення, інспектори відповідного органу поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції, а саме - від імені Департаменту патрульної поліції Національної поліції України і її територіальних органів.

Отже, інспектори патрульної поліції діють від імені органів Національної поліції, а не від свого імені, а Управління патрульної поліції входить до структури Департаменту патрульної поліції.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, рішення місцевого суду у цій справі надіслано до Єдиного державного реєстру судових рішень 23 вересня 2021 року, зареєстровано у реєстрі 25 січня 2022 року, оприлюднено 27 вересня 2022 року.

Виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для реалізації права на оскарження судових рішень є суто суб`єктивною перешкодою, у зв`язку з чим не може бути визнано поважною причиною пропуску строку. Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 17 жовтня 2022 року (справа № 320/3537/19, № 640/14960/20), від 27 вересня 2022 року (справа №500/8835/21), постанові від 27 вересня 2022 року (справа №500/8835/21).

Апелянтом не надано доказів (інформації, листів) щодо дати надіслання Сєвєродонецьким міським судом Луганської області рішення суду та його отримання інспектора роти № 3 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Луганській області лейтенанта поліції Дерюгіної Валерії Вікторівни або Управлінням патрульної поліції в Луганській області.

При цьому, суд зазначає, що номер та дата реєстрації вхідної кореспонденції, проставленої самим органом в односторонньому порядку, самі по собі не свідчать про дату отримання рішення суду, а лише фіксують факт реєстрації кореспонденції суду при надходженні до органу. Аналогічний висновок міститься в постанові Верховного Суду від 03 грудня 2020 року у справі №826/6756/18.

Стосовно посилання апелянта на положення Конвенції про захист прав людини та рішення Європейського суду по правам людини, суд зазначає, що зазначені висновки мали місце в інших справах Європейського суду та приймались до інших правовідносин, вимоги щодо дотримання строку не суперечить Конвенції про захист прав і основоположних свобод 1950 року.

Крім того, висновки Європейського суду направлені на встановлення порушень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод і захист прав людини (у виключних випадках - юридичної особи), а не органу державної влади - суб`єкта владних повноважень.

Правові висновки ЄСПЛ у порядку аналогії не можуть бути застосовані для захисту прав та інтересів суб`єктів владних повноважень, оскільки законодавство України побудовано, зокрема, на основі конституційного принципу, коли права, свободи людини та їх гарантії визначають спрямованість діяльності держави, а не навпаки. Тобто визначені законодавством права, свободи людини та їх гарантії не можуть бути притаманними органам державної влади, бо головним обов`язком останніх є утвердження і забезпечення прав і свобод людини.

Таку правову позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.03.2020 у справі № 9901/511/19, від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18, від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18.

Суд зазначає, що обставини зазначені апелянтом як поважні, самі по собі, не можуть свідчить про вжиттям апелянтом всіх дій для виконання останнім вимог КАС України.

Станом на 23 січня 2023 року недоліки, зазначені в ухвалі апеляційної інстанції, апелянтом не усунуті.

Відповідно до частини 4 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо, скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Оскільки апелянтом до суду не подано заяву про поновлення строків на апеляційне оскарження, суд вважає за необхідне відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. 169, 298, 321, 325, 327-331Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Департаменту патрульної поліції про надання додаткового строку на виконання ухвали суду відмовити.

У задоволенні клопотання Департаменту патрульної поліції про поновлення строку на апеляційне оскарження на рішення Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 20 серпня 2021 року у справі № 428/4889/21 відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Департаменту патрульної поліції на рішення Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 20 серпня 2021 року у справі № 428/4889/21.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 23 січня 2023 року.

Судді А.А.Блохін

Т.Г. Гаврищук

І.В. Сіваченко