Справа № 420/19061/22
Суддя: Бжассо Н.В.
Дата ухвалення: 2023-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
23 січня 2023 року м. Одеса
суддя Одеського окружного адміністративного суду, Бжассо Н.В., дослідив матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЕКСАНДРІЯ НОВА» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправною бездіяльності щодо не скасування рішення про застосування штрафних санкцій
До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЕКСАНДРІЯ НОВА» до Головного управління ДПС в Одеській області, в якому позивач просить:
Ухвалою суду від 27.12.2022 року адміністративний позов залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, зокрема: надання доказів сплати судового збору в сумі 23 817,6 грн.; уточненої позовної заяви із зазначенням обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями прав, свобод, інтересів позивача (з екземплярами для сторін) та з вірно визначеним суб`єктним складом; обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.
З наведених обґрунтувань представник позивача просить:
визнати, що позивачем, ТОВ «Александрія Нова», при зверненні до суду з позовною заявою до Головного управління ДПС в Одеській області Державної податкової служби України про визнання бездіяльності незаконною та спонукання до дій - не пропущено, визначеного законом строку для звернення до адміністративного суду;
відкрити провадження по справі.
Відповідно до п.п.3, 5, 6 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 171 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Як зазначено судом в ухвалі про залишення позову без руху, у відповідності до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно з ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VI, з урахуванням змін та доповнень, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.
Підпунктом 1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах, зокрема, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Проте, у заяві поданій представником позивача, на виконання вимог ухвали суду від 30.12.2022 року, остання зазначила, що даний позов не містить вимог майнового характеру, адже, заявлені за даним позовом вимоги про визнання бездіяльності відповідача протиправною та спонукання до дій не являються вимогами майнового характеру з посиланням на позицію Верховного Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду при розгляді справи № 905/105/20.
Суд зазначає, що позиція Верховного Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду при розгляді справи № 905/105/20 не може бути врахована так, як висловлена судом у справі, яка стосувалась спірних правовідносин щодо повернення земельної ділянки.
Проте, представник позивача вважає дану вимогу немайновою.
Отже, недоліки зазначені в ухвалі суду про сплату судового збору за вимогу майнового характеру позивачем не усунено.
В позовній заяві у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень зазначаються - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача (п.9 ч.5 ст.160 КАС України).
Слід зазначити, що рішення, прийняті суб`єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до ч.1, 2 ст.55 Конституції України, ст.2, 6 КАС України.
Суд під час розгляду справи повинен встановити факт або обставини, які б свідчили про порушення прав, свобод чи інтересів позивача з боку відповідача - суб`єкта владних повноважень, створення перешкод для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод позивача.
Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених права чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.
У наданій на усунення недоліків заяві представник позивача не навівши жодних обґрунтувань порушення прав, свобод, інтересів позивача лиш зазначила, що відмова у скасуванні рішення і є порушенням прав позивача.
Отже, у наданій на усунення недоліків заяві на виконання ухвали суду позивачем не зазначено обґрунтувань порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача, чим не виконано вимоги ухвали суду від 30.12.2022 року.
Відповідно до п.4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.
Отже, у наданій на усунення недоліків заяві на виконання ухвали суду позивачем не виконано вимоги ухвали суду від 30.12.2022 року в даній частині, про що зазначалось в останній.
Щодо не пропущення строку звернення до суду, як вказано у заяві на усунення недоліків, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно з абз.1 ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Разом з тим, згідно з ч. 4. ст. 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.
В свою чергу, статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).
Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом.
Отже, суд зазначає, що позивачем порушено строк звернення до суду за даним позовом та не надано обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску, чим не виконано вимоги ухвали суду про залишення позову без руху.
Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо: позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Відповідно до п. 9 ч.4 ст.169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.
Згідно з ч.2 ст.123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Враховуючи вищевикладене, суд робить висновок про наявність підстав для повернення адміністративного позову.
Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Керуючись ст. ст.123,169, 248, 256, 295 КАС України, суддя
Повернути позивачеві адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЕКСАНДРІЯ НОВА» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправною бездіяльності щодо не скасування рішення про застосування штрафних санкцій.
Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду може бути оскаржена до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Н.В.Бжассо