Справа № 823/1295/15 ДСК
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2023-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

24 січня 2023 року м. Кропивницький Справа № 823/1295/15 ДСК

Кіровоградський окружний адміністративний суд, у складі судді Хилько Л.І., розглянув у порядку письмового провадження заяву представника позивача М.0. Тараненко, подану в порядку статті 383 КАС України у справі за позовом ОСОБА_1 (далі - Позивач) до Служби безпеки України (Відповідач), треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача- Управління Служби безпеки України в Черкаській області, Міністерство юстиції України про скасування рішення, поновлення на посаді та зобов`язання вчинити дії,,

ВСТАНОВИВ:

20.12.2022 на адресу суду засобами поштового зв`язку, в порядку статті 383 КАС України, надійшла заява представника позивача від 07.12.2022, в якій він просив суд: 1) визнати протиправним та скасувати наказ Служби безпеки України від 14.12.2020 №1831-ос/ДСК; 2) визнати протиправною бездіяльність Служби безпеки України щодо виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 14.12.2020 № 823/1295/15 щодо поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника начальника управління - начальника відділу по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю Управління Служби безпеки України в Черкаській області з 23 жовтня 2014 року; 3)визнати протиправним та скасувати наказ Голови Служби безпеки України від 17.07.2015 № 619-ос (т.3 а.с.38-43).

В обґрунтування заяви зазначено, що реальних дій щодо фактичного поновлення Позивача на посаді Відповідачем по даний час не вчинено.

В свою чергу, заперечуючи проти заяви Відповідач вказав, що наразі, як і на час виконання рішення суду, залишаються чинними рапорт ОСОБА_1 від 18.06.2015 року, наказ Голови СБУ від 17.07.2015 №o 619-ОС про звільнення його з військової служби та наказ начальника Управління від 06.08.2015 № 99-ОС про виключення його зі списків особового складу Управління (т.3 а.с.61-64).

Ухвалою від 26.12.2022 заяву представника позивача в частині вимог про визнання протиправними та скасування наказів від 14.12.2020 №1831-ОС/ДСК та від 17.07.2015 № 619-ос повернуто заявнику без розгляду.

Ухвалою від 26.12.2022 заяву представника позивача в іншій частині було призначено до розгляду у письмовому провадженні.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Так, ст.129-1 Конституції України, ст.13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" вказано, що судове рішення є обов`язковим до виконання.

Аналогічний висновок викладено у ч. 2-3 ст. 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об' єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Згідно ст.370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для

учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Питання визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду врегульовано ст. 383 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 383 КАС України особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

Заяву, зазначену у частині першій цієї статті, може бути подано протягом десяти днів з дня, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, але не пізніше дня завершення строку пред`явлення до виконання виконавчого листа, виданого за відповідним рішенням суду (ч. 4 ст. 383 КАС України).

Частиною 6 ст. 383 Кодексу визначено те, що за відсутності обставин протиправності відповідних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень - відповідача та порушення ним прав, свобод, інтересів особи-позивача, суд залишає заяву без задоволення. За наявності підстав для задоволення заяви суд постановляє ухвалу в порядку, передбаченому статтею 249 цього Кодексу.

Стаття 249 цього Кодексу регулює питання постановлення судом окремих ухвал.

Відповідно до ч. ч.1,4, 5 ст. 249 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.

З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.

Таким чином зі змісту ст. 249 КАС України вбачається, що окрема ухвала - це рішення, яким суд реагує на виявлені під час розгляду справи порушення закону, причини та умови, що сприяли вчиненню порушення. Окрема ухвала є формою профілактичного впливу судів на правопорушників і може бути постановлена лише у разі, якщо під час судового розгляду встановлено певне правопорушення.

Необхідність їх винесення зумовлена саме завданнями адміністративного судочинства - захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень органів державної влади, місцевого самоврядування, їхніх посадових, службових осіб у процесі здійснення ними управлінських функцій.

Причини та умови, що сприяли вчиненню порушення, можуть полягати у неналежному виконанні посадовими особами обов`язків, перевищенні влади чи зловживанні нею, порушенні строків розгляду звернень, невжитті заходів реагування на заяви громадян тощо.

Суд не має права в окремій ухвалі визначати конкретні заходи, які слід вжити для усунення причин та умов, що сприяли правопорушенню, оскільки це виходить за межі його компетенції.

Крім того, винесення окремої ухвали саме на стадії виконання судового рішення можливо лише при вирішенні заяви, що подана в порядку, передбаченому ст. 383 Кодексу.

Із заяви, поданої в порядку статті 383 КАС вбачається, що заявник не погоджувався з бездіяльністю Відповідача щодо виконання судового рішення в частині поновлення Позивача на посаді.

Зокрема, відповідно до рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 14.12.2020 №823/1295/15 ДСК Позивача поновлено на посаді заступника начальника управління - начальника відділу по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю Управління Служби безпеки України в Черкаській області з 23 жовтня 2014 року. Рішення в частині поновлення Позивача на посаді допущено до негайного виконання (в подальшому, дане рішення суду залишено без змін).

На виконання вищевказаного рішення суду 19.10.2021 видано виконавчий лист №823/1295/15 ДСК щодо поновлення Позивача на посаді, а 28.10.2021 державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Яковенко В.А. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 67306599.

Відповідачем (боржником) було повідомлено державного виконавця, що на виконання рішення від 14.12.2020 у справі № 823/] 295/15, наказом Голови Служби безпеки України від 30.12.2020 № 1831- ОС/дск скасовано наказ Голови Служби безпеки України від 23.10.2014 № 10/12-ос, в частині звільнення ОСОБА_2 з посади заступника начальника управління - начальника відділу по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю Управління Служби безпеки України в Черкаській області. Цим же наказом ОСОБА_1 зараховано у розпорядження начальника Управління Служби безпеки України в Черкаській області з підпунктом "б" п. 48 (у зв`язку з проведенням організаційних заходів згідно з розпорядженням Центрального управління Служби безпеки України від 08.01.2014 №1/ДСК) Положення про проходження військової служби військовослужбовцями Служби безпеки України з 24.10.2014 до 24.01.2015.

Керуючись вимогами п.9 ч.1 ст.39, ст.40 Закону України "Про виконавче провадження", 13.12.2021 державним виконавцем винесено постанову про закінчення виконавчого провадження ВП № 67306599.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 02.03.2022 у справі №340/212/22, яке залишене без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 25.08.2022, визнано протиправною та скасовано постанову про закінчення виконавчого провадження 13.12.2021 № 67306599.

При цьому, як встановлено судом першої інстанції та з чим також погодився суд апеляційної інстанції, враховуючи приписи Положення про проходження військової служби військовослужбовцями Служби безпеки України, затвердженого Указом Президента України від 27.12.2007 №1262//2007, та Інструкції про організацію виконання Положення про проходження військової служби військовослужбовцями Служби безпеки України, затвердженої наказом Служби безпеки України від 14.10.2008 №772, наказ Голови Служби безпеки України від 30.12.202О №1831-ОС/дск про скасування наказу від 23.10.2014 №10/12-ос, в частині звільнення Позивача та зарахування його у розпорядження начальника УСБУ в Черкаській області не є поновленням його на посаді, оскільки особа, яка зарахована у розпорядження відповідного начальника є військовослужбовцем, який тимчасово проходить військову службу у підпорядкуванні відповідного начальника, аде без призначення на відповідну посаду.

Згідно до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Таким чином, судом рішенням у справі № 340/212/22 фактично підтверджено невиконання судового рішення у справі № 823/1295/ДСК.

Відповідачем не подано до матеріалів даної справи доказів видання наказу про поновлення Позивача на посаді заступника начальника управління - начальника відділу по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю Управління Служби безпеки України в Черкаській області з 23.10.2014, а тому наведені представником у запереченнях доводи є такими, що не спростовують обставин, викладених заявником в поданій заяві.

При цьому, судом враховано наступні обставини.

Так, судом на виконання судового рішення було прийнято ряд розпорядчих наказів. Крім того, 04.06.2021 на адресу Міністерства юстиції України направлено лист про відкликання відомостей про застосування до ОСОБА_1 відповідних заборон з Єдиного державного реєстру осіб, до яких застосовано положення Закону України «Про очищення влади», що свідчить про вчинення ряду дій, спрямованих на виконання судового рішення.

Як зазначено вище, за змістом статті 249 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону. У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

Отже, наведеними нормами процесуального закону встановлено право адміністративного суду у разі виявлення під час розгляду справи порушення закону, постановити окрему ухвалу та направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону, а також поставити питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

Окрема ухвала виноситься судом у зв`язку з виявленням під час судового розгляду порушення законності з боку, зокрема, суб`єкта владних повноважень, які не охоплюються предметом спору та не можуть бути усунені шляхом розв`язання спору по суті.

При цьому такі порушення мають негативно впливати на стан суб`єктивних прав та обов`язків особи у публічно-правових відносинах.

Як зазначено вище, та матеріалами справи хоч і підтверджується вчинення відповідачем дій, спрямованих на виконання судового рішення у справі, однак фактично рішення суду у повному обсязі не виконано.

Як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Крім того, потрібно з`ясувати юридичний зміст, значимість, тривалість та межі протиправної бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість/протиправність бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.

У свою чергу, затримка виконання судового рішення на період, що є необхідним для вирішення проблем публічного порядку, може у виняткових випадках бути виправдана.

Інститут постановлення окремої ухвали є крайньою мірою і може застосовуватися лише у випадках, коли є очевидним порушення закону та з метою вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли такому порушенню.

Суд зауважує, що оцінка дій осіб на предмет наявності чи відсутності ознак правопорушень, які передбачені Кримінальним кодексом України, не належить до компетенції адміністративного суду.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про часткове задоволення заяви про визнання протиправною бездіяльності в порядку, визначеному ст.383 КАС України.

Керуючись статтями 249, 382, 383 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Заяву представника позивача, подану в порядку статті 383 КАС України задовольнити частково.

2 Визнати протиправною бездіяльність Служби безпеки України, допущену при виконанні рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2020 року у адміністративній справі № 823/1295/15ДСК, в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника управління - начальника відділу по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю Управління Служби безпеки України в Черкаській області з 23 жовтня 2014 року.

3. Зобов`язати Службу безпеки України вжити заходів щодо забезпечення виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 14.12.2020 в адміністративній справі №823/1295/15 ДСК, в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника начальника управління - начальника відділу по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю Управління СБУ в Черкаській області з 23.10.2014

4.В іншій частині заяви відмовити.

5. Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.256 КАС України та може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали за правилами, встановленими ст.ст.293-297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько