Справа № 340/20/23
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2023-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

20 січня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/20/23

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Казанчук Г.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Новгородківської селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області (вул. Центральна, 13, смт. Новгородка, Кіровоградська область, 28200; код ЄДРОПУ 04367111) про визнання протиправним й скасування рішення, а також зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Заболотнього Павла Леонідовича, звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Новгородківської селищної ради Кіровоградської області №1881 від 10.12.2021 року, яким відмовлено у затвердженні проекту землеустрою щодо земельної ділянки у власність (шляхом безоплатної передачі) та відмовлено щодо передачі у власність земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 для ведення особистого селянського господарства за межами населеного пункту (с. Верблюжка) на території Новгородківської селищної ради Кіровоградської області кадастровий номер :02:001:5063 загальною площею 2,0000 га;

- зобов`язати Новгородківську селищну раду Кропивницького району Кіровоградської області затвердити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність (шляхом безоплатної передачі громадянину ОСОБА_2 для ведення особистого селянського господарства (код КВЦПЗ - 01.03) за межами населеного пункту (с. Верблюжка) на території Новгородківської ОТГ та передати у власність (шляхом безоплатної передачі) громадянину ОСОБА_1 земельну ділянку загальною площею 2,0000 га, для ведення особистого селянського господарства за рахунок категорії земель сільськогосподарського призначення комунальної власності, що перебувають у землях запасу за межами населеного пункту (с. Верблюжка) на території Новгородківської ОТГ.

Канцелярією суду адміністративний позов ОСОБА_1 зареєстровано 02.01.2023 року.

Відповідно до довідки керівника апарату Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26.12.2022 року №23724/22 автоматизований розподіл справ у КП «ДСС», які надійшли до Кіровоградського окружного адміністративного суду у період з 26.12.2022 року по 03.01.2023 року тимчасово не здійснювався у зв`язку з перебуванням суддів у відпустці.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.01.2023 року у цій адміністративній справі визначено головуючу суддю Казанчук Г.П.

Справу передано судді на розгляд 04.01.2023 року.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 09 січня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

17.01.2023 року до суду надійшла заява адвоката Заболотнього П.Л. про поновлення строку.

Заява про поновлення пропущеного строку звернення до суду мотивована тим, що після звернення із заявою про затвердження проекту землеустрою ОСОБА_1 неодноразово звертався до Новгородківьскої селищної ради стосовно термінів розгляду його заяви, на що отримував відповідь про відсутність кворуму в селищній раді. У зв`язку з карантинними обмеженнями та в подальшому військовий стан ОСОБА_1 обмежив своє перебування поза межами місця проживання та перебування в різних установах. А тому, у вказаній заяві представник позивача вважає введених карантинних обмежень через короновірусну хворобу COVID-19 поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Також, представник позивача покликається, як на причину пропуску строку на звернення до суду, на постійні ''повітряні триваги'', нестабільною роботою веб-сайтів, психологічний стрес від військових дій, які відбуваються в країні.

Дослідивши вказану заяву, суддя зазначає наступне.

Згідно з частинами 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 02.07.2020 року у справі №1.380.2019.006119 сформулював правовий висновок, відповідно до якого строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному державному реєстрі податкових накладних з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати, у разі, коли платником податків не використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, визначається частиною 1 статті 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних Касаційного адміністративного суду у постанові від 31.03.2021 року у справі №240/12017/19 вказав, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись". Під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Суд зазначає, що причина пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Предметом спору в цій справі є законність рішення Новгородківської селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області від 10.12.2021 року №1881, яким відмовлено у затвердженні проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Частиною одинадцята статті 59 Закону України ''Про місцеве самоврядування в Україні'' визначено, що акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації.

Отже, на Новгородківську селищну раду покладено обов`язок оприлюднювати всі (за незначним винятком) рішення їхніх органів та посадових осіб, що і було зроблено, з огляду на те, що спірне рішення Новгородківською селищною радою оприлюднено на офіційній веб-сторінці (https://novgorodkivska.gromada.org.ua/docs/).

Частиною 3 Розділу VI «ПРИКІНЦЕВІ ПОЛОЖЕННЯ» КАС України визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (частина 2 статті 123 КАС України).

Отже законодавець законодавчо закріпив, що підставою для поновлення пропущеного строку може бути наявність обставин, які зумовили обмеження можливості реалізувати своє право на судовий захист протягом строку, встановленого законом.

Так, суд зауважує, що Кіровоградська область та смт. Новгородка жодного дня не перебували у червоній чи помаранчевій карантинній зоні, отже не було об`єктивних перепон для своєчасного звернення до суду.

Сам факт запровадження у державні карантинних заходів не є беззаперечною підставою для поновлення строку звернення до суду, якщо вони не перешкоджають реалізувати відповідне право особи.

Крім того, заява про поновлення строку містить у собі певні протиріччя, а саме: ''Позивач неодноразово з усною заявою звертався до відповідача стосовно термінів розгляду його заява'', тобто наявність карантинних обмежень не були перешкодою для його пересування, як про це вказує представник позивача.

Також суддя критично оцінює посилання представника позивача на часті ''повітняні тривоги'', нестабільну роботу веб-сайтів та психологічний стрес від військових дій, з огляду на таке.

Перш за все суду не надано жодного доказу наявності у позивача психологічного стресу, а також незрозуміло, яким чином на дотримання строку звернення до суду могла вплинути ''нестабільна робота веб-сайтів'', оскільки позов був направлений Укрпоштою, яка не зупиняла свою роботу в Кіровоградській області.

Сам факт запровадження воєнного стану в Україні без обґрунтування неможливості вчинити процесуальну дію у встановлені строки не може вважатися поважною причиною для безумовного поновлення цих строків.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду в своїй постанові від 29 вересня 2022 р. у справі № 500/1912/22 дійшов висновку, що протягом дії воєнного стану суворе застосування судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду.

Теорією та практикою вироблені правила, згідно яких причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, під час воєнного стану поновленню підлягають лише процесуальні строки, порушені з поважних причин, основними з яких є такі: повітряна тривога, яка фактично перешкодила для вчинення конкретної процесуальної дії, відсутність електрозабезпечення, неможливість використання транспорту, ракетне чи інше збройне ураження території, де знаходиться адвокат та/або відповідний орган, а також окупація вказаної території тощо.

Представник позивача не вказав жодної причини, яка б об`єктивно перешкоджала позивачу протягом шести місяців звернутись до суду.

Так, Кіровоградська області та смт. Новгородківка не знаходиться у зоні безпосередніх бойових дій, засоби зв`язку (Укрпошта, Нова пошта тощо), Новгородківська селищна рада та Кіровоградський окружний адміністративний суд жодного дня не припиняли свою роботу.

Спірне рішення винесене 10.12.2021 року, а відтак останній день шестимісячного строку на звернення до суду є 10.06.2022 року. З цим позовом позивач звернувся лише 28.12.2022 року, тобто зі значним пропуском шестимісячного строку, установленого частиною 2 статті 122 КАС України.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 15.07.2021 року у справі №380/5208/20 вказав, що процесуальний строк звернення до суду покликаний забезпечувати принцип правової визначеності і є гарантією захисту прав сторін спору. Вирішуючи питання про поновлення процесуального строку, суди повинні надавати оцінку причинам, що зумовили пропуск строку.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Верховний Суд у постанові 29.09.2021 року у справі №200/1709/20-а зазначив, що статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті). Наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку оскарження рішень, дій або бездіяльності суб`єкта власних повноважень. Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Представник позивача у заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду не навів жодних поважних причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом, які свідчили б про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до адміністративного суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку. Більш того, представник підприємства не вказував взагалі на наявність обставин, які б реально унеможливлювали чи перешкоджали підприємству протягом шестимісячного строку звернутись до суду.

Суд відхиляє доводи представника позивача адвоката Заболотнього П.Л. про пропуск позивачем строку звернення до суду з позовом щодо оскарження спірного рішення через наявність карантинних заходів та воєнного стану, оскільки самі по собі вказані обставини не зумовлюють перешкод для своєчасного звернення до суду. Більш того, представник позивача звернувся до суду після спливу річного строку, що як на думку судді є доволі суттєвий проміжок часу.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України.

Згідно з частинами 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковим для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (справа «Перез де Рада Каванілес протии Іспанії»). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні по справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд з прав людини наголосив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватись при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової впевненості. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними.

Відповідно до частини 1 статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Суддя зауважує, що ОСОБА_1 не позбавлений права повторного звернення до суду із даним позовом при наявності інших поважних підстав пропуску строку.

Положення частини 2 статті 123 КАС України кореспондують приписам пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України, якими передбачено, що позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відтак, суддя дійшла висновку, що оскільки ОСОБА_1 пропущено строк звернення до адміністративного суду з цим позовом, а доводи, наведені представником позивача у заяві про поновлення строку не є поважними, а тому позовну заяву слід повернути.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 248, 256, 294, 295 КАС України, суддя -

У Х В А Л И Л А:

Повернути ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) його позовну заяву.

Копію ухвали судді невідкладно надіслати ОСОБА_1 разом із позовною заявою та усіма доданими до неї документами.

Ухвала судді набирає законної сили з моменту підписання її суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного у строк, передбачений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук