Справа № 420/648/23
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2023-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/648/23
УХВАЛА

17 січня 2023 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Дубровна В.А., перевіривши виконання вимог статей 160, 161 КАС України за позовною заявою Департаменту патрульної поліції Національної поліції України до ОСОБА_1 про стягнення зайво виплаченого грошового забезпечення,

встановила:

12 січня 2023 року Департамент патрульної поліції Національної поліції України звернувся з позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просить стягнути з ОСОБА_1 на користь Департаменту патрульної поліції зайво виплачене грошове забезпечення за період невиходу на службу та за невідпрацьований час у місяці звільнення у розмірі 5966,55 грн.

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху.

Ознайомившись з адміністративним позовом та доданими до нього документами, суддя вказує про таке.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви разом з позовною заявою представником позивача надано клопотання про поновлення строку на звернення до суду з даним позовом, обґрунтовуючи тим, що у зв`язку з військовою агресією Російської федерації проти України управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції (працівником якого є представник Департаменту патрульної поліції) було вимушене евакуюватись до м. Миколаєва, де у подальшому здійснювало свою діяльність. В період з червня по грудень 2022 року будівля, де тимчасово базувалось управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції двічі зазнала ракетних ударів, внаслідок чого певний час не могло здійснювати свою діяльність, оскільки працівники були залучені до ліквідації наслідків цих обстрілів, а у подальшому ще певний час тривали заходи з відновлення комунікацій у вказаній будівлі. Просить врахувати специфіку завдань, які наявні перед особовим складом органів поліції в період дії воєнного стану, зокрема залучення особового складу до заходів, направлених на забезпечення територіальної цілісності території України, підтримання безпеки та правопорядку на умовах воєнного стану та визнати вказані обставини поважними причинами пропуску строку звернення до суду.

Вирішуючи дане клопотання з урахуванням вказаних доводів представника позивача, суддя враховує наступне.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 5 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Оскільки предметом розгляду у даній справі є стягнення з ОСОБА_1 зайво виплаченого грошового забезпечення під час проходження ним служби в управлінні патрульної поліції в Херсонській області ДПП, тому строк звернення до суду з даним адміністративним позовом складає один місяць, який обчислюється з моменту, коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення її прав.

Суддею встановлено, що підставою звернення до суду з даним позовом є наказ начальника ДПП № 815 о/с від 01.06.2022 р. «По особовому складу», яким звільнено ОСОБА_1 зі служби у поліції з відрахуванням надмірно нарахованого грошового забезпечення, що є датою початку обчислення місячного строку звернення до суду з відповідними вимогами.

Натомість, позивач звернувся із даним позовом 12.01.2023 р., тобто із порушенням місячного строку на звернення до суду із даними вимогами.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Поважними за змістом вказаної норми визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу (ч. 1 ст. 77 КАС України).

Обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування (ч. 3 ст. 78 КАС України).

Аналізуючи наведені положення процесуального закону, слід зазначити, що можливість поновлення пропущеного строку звернення до суду нерозривно пов`язується із обов`язком заінтересованої сторони довести поважність причин такого пропуску. При цьому, загальновідомі обставини, зокрема, щодо введення воєнного стану в Україні, доведенню не підлягають, що вимагає від сторони пояснення індивідуальних причин, їх поважності та зв`язку зі згаданою загальновідомою обставиною.

Наразі положення КАС України не пов`язують факт дії воєнного стану в Україні з автоматичним продовженням процесуальних строків або імперативністю підстав для його поновлення. Крім того, запровадження в Україні воєнного стану не супроводжувалось ініціативами законодавця, натомість, внести зміни до процесуальних законів.

Таким чином, введення воєнного стану не є безумовною підставою для їх поновлення або продовження, проте має безпосередній вплив на оцінку судом інших (індивідуальних) обставин, які унеможливили або істотно ускладнили дотримання учасником процесу регламентованого терміну.

Верховний Суд в ухвалі від 01 серпня 2022 року по справі № 802/118/17-а наголосив, що посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення строку без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло та обумовило пропуск строку.

Наведені ж у заяві про поновлення строку на звернення до суду із даними вимогами аргументи представника позивача щодо евакуації працівників Управління патрульної поліції в Херсонській області до м. Миколаєва та обстріли будівлі Управління патрульної поліції в Херсонській області судом відхиляються як необґрунтовані, оскільки наведені обставини не доводять неможливість іншими уповноваженими представниками Департаменту патрульної поліції, з місцем його розташування м. Київ, здійснити представництво його інтересів в суді, а тому не можуть бути визнані судом, як обставини непереборної сили, які перешкоджали позивачу звернутися до суду у місячний строк із даними вимогами.

Отже суд дійшов висновку про те, що строк звернення до суду пропущено з причин, які виникли з волі позивача, а, отже, не є поважними. Жодних належних та допустимих доказів поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутися за судовим захистом, позивачем не надано та судом не знайдено.

Таким чином, суддя дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду з даним позов у зв`язку з тим, що підстави, вказані у даному клопотанні, визнані судом неповажними.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав, які б свідчили про поважність причин його пропуску та наданням доказів на їх підтвердження.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Відповідно до ч.ч.7-9 ст.44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

В той же час суддя зазначає, що у додатках до позову не міститься доказу надсилання відповідачу листом з описом вкладення позовної заяви з додатками.

При цьому, суддя зауважує, що у провадженні Одеського окружного адміністративного суду перебуває справа № 420/18189/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, згідно якої правову допомогу ОСОБА_1 надає адвокат Мишак Д.Е. із зазначенням його електронної пошти, а тому посилання позивача на неможливість надіслати відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів суддя не бере до уваги.

Крім того, частиною 3 ст. 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ознайомившись з матеріалами позову, суддею встановлено, що позивачем в якості документу про сплату судового збору надано платіжне доручення від 01.09.2022 року № 33823, згідно якого сплачено судовий збір в сумі 2481,00 гривень.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені ЗУ "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI (далі - № 3674-VI).

Згідно зі ст. 2 Закону № 3674-VI платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частиною 1 ст. 4 Закону № 3674-VI передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленому законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень та юридичною особою, встановлюється ставка судового збору 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України Про державний бюджет України на 2023 рік встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2023 року у розмірі 2 684 гривні.

Як вбачається з матеріалів позову, предметом стягнення у даній справі є сума 5966,55 гривень, що відповідно є ціною позову.

З огляду на вказане, позивач повинен сплатити за подання даного позову судовий збір в сумі 2684,00 грн. та надати суду платіжний документ про доплату судового збору у розмірі 203,00 грн.

Таким чином, вищевказані обставини є недоліками позовної заяви та створюють перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (частини 1 та 6 ст. 120 КАС України).

Частиною 2 статті 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладене, позовна заява відповідно до ч.1 ст.169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161,ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя -

ухвалила:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, а саме,

- заяву про поновлення строку звернення до суду та вказати інші обставини, які можуть бути враховані судом, як поважні для поновлення пропущеного строку із наданням відповідних доказів;

- докази надсилання відповідачу листом з описом вкладення позовної заяви з додатками.

- платіжний документ про доплату судового збору в сумі 203,00 грн.

Копію цієї ухвали надіслати позивачу.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.А. Дубровна