Справа № 215/3058/22
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2023-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

20 січня 2023 року Справа №215/3058/22

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Ніколайчук С.В., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі клопотання позивача про розгляд справи в загальному провадженні у справі № 215/3058/22 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Першого заступник начальника Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівськї районної у м. Кривий Ріг ради Номеровська Тетяна Миколаївна (вул. Ухтомського, буд. 23, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область,50083) про визнання протиправною бездіяльність, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Першого заступника начальника управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівськї районної у м. Кривий Ріг ради Номеровська Тетяна Миколаївна, в якій просить:

- визнати протиправною діяльність першого заступника начальника управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету ТЕРНІВСЬКОЇ районної у м.Кривий Ріг ради Номеровської Тетяни Миколаївни за результатом розгляду заяви від 27.07.22р вх 243, яка виявилася у хибних висновках при законних підставах і умовах задовольнити потребу в наданні соціальних послуг з догляду на професійній основі особі з інвалідністю та зобов`язати надати таку соціальну послугу;

- встановлення наявності компетенції (повноважень) першого заступника начальника Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету ТЕРНІВСЬКОЇ районної у м.Кривий Ріг ради Номеровської Тетяни Миколаївни у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень за результатом розгляду заяви від 27.07.22р вх 243 вважати виплату на догляд відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 16.07.2008 року № 654 умовою відмови в паданні соціальних послуг з догляду на професійній основі і визнати таку процедуру протиправною діяльністю та зобов`язати отриматися від такої процедуру.

Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17.10.2022 року позовну заяву передано до Дніпропетровського окружного адміністративного суду .

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2022 року відкрито провадження у справі № 160/17457/20 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду перебувала у щорічній відпустці з 27.12.2022 року по 09.01.2023 року та у відрядженні з 10.01.2023 року по 13.02.2023 року.

На адресу суду надійшло клопотання позивача про розгляд справи у загальному провадженні із викликом сторін.

Клопотання мотивовано тим, що необхідно встановити факт отримання адресатом рішення, наявність поштового повідомлення, факт розгляду заяви від 27.07.22р вх 243, тому , на думку позивача, є необхідність для проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно із частиною 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частина 5 цієї статті зазначає, що умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Відповідно до частини 3 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з пунктом 1 та 2 частини 6 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: у випадках, визначених статтею 263 КАС України; якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Європейський суд з прав людини визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі «Varela Assalino contre le Portugal» (пункт 28, № 64336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду. У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права. Європейський суд вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду, є доцільнішим, ніж усні слухання; розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

Аналогічні позиції підтримані та висловлені в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2018 року у справі № 668/13907/13-ц та від 21 травня 2018 року у справі № 361/3009/16-ц.

Окремо, суд звертає увагу на те що, кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статтею 44 Кодексу адміністративного судочинства України . Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

В свою чергу, відповідно до частини 4 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому чисті щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

На переконання суду характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі не вимагають її розгляду в порядку загального позовного провадження для повного і всебічного встановлення обставин справи, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись вимогами ст. 262, 241, 243, 248, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання позивача стосовно розгляду справи № 215/3058/22 в судовому засіданні за участі сторін.

Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Ніколайчук