Справа № 540/1780/21
Суддя: Лук'янчук О.В.
Дата ухвалення: 2023-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2023 р.м.ОдесаСправа № 540/1780/21

Категорія: 60040000 Головуючий в 1 інстанції: Білостоцький О.В.

Місце ухвалення: м. Одеса

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого Лук`янчук О.В.

суддів Бітова А. І.

Ступакової І. Г.

при секретарі Аргіровій М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі апеляційну скаргу Херсонської обласної прокуратури на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2022 року за матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Херсонської обласної прокуратури про відшкодування матеріальної шкоди у вигляді недоотриманого посадового окладу, -

В С Т А Н О В И Л А :

Херсонським окружним адміністративним судом розглядалась справа за позовом ОСОБА_1 до Херсонської обласної прокуратури про відшкодування матеріальної шкоди у вигляді недоотриманого посадового окладу.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 12.07.2021 року по справі №540/1780/21 було задоволено частково адміністративний позов ОСОБА_1 .

Визнано протиправними дії Херсонської обласної прокуратури щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 частини заробітної плати у вигляді посадового окладу, визначеного за ч.3 ст. 81 Закону України Про прокуратуру, за період з 27.03.2020 по 04.06.2020.

Зобов`язано Херсонську обласну прокуратуру здійснити перерахунок заробітної плати ОСОБА_1 за період з 27.03.2020 по 04.06.2020, включно, виходячи з розміру посадового окладу, визначеного статтею 81 Закону України "Про прокуратуру" №1697-VII, та виплатити різницю недоотриманої суми заробітної плати з відрахуванням податків та обов`язкових платежів.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 24.11.2022 року апеляційні скарги ОСОБА_1 , Херсонської обласної прокуратури залишено без задоволення. Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 12 липня 2021 року залишено без змін.

Розпорядженням голови Верховного Суду від 18 березня 2022 року №11/0/9-22, враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ Херсонського окружного адміністративного суду на Одеський окружний адміністративний суд.

08.11.2022 року від Херсонської обласної прокуратури до Одеського окружного адміністративного суду надійшла заява про роз`яснення рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 12.07.2021 року по справі №540/1780/21.

В обґрунтування зазначеної заяви відповідач вказав, що кошторисом Херсонської обласної прокуратури не передбачено видатків, які б могли бути спрямовані на виконання судового рішення вказаної категорії. Крім того, незрозумілим є механізм виконання такого рішення, а саме, які виплати та в яких розмірах, окрім посадового окладу, слід включати у розрахунок заробітної плати, чи слід застосовувати коефіцієнт підвищення посадових окладів, передбачений Порядком обчислення середньої заробітної плати, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100, яким чином перераховувати оплату днів відпустки та допомогу по тимчасовій непрацездатності, які особа отримала в цей період, оскільки наразі відсутні будь-які нормативні акти, роз`яснення, рекомендації з цього питання.

Також відповідач зазначає, що статтею 81 Закону України «Про прокуратуру» №1697-VІІ встановлено, що заробітна плата прокурора складається з посадового окладу, премій та надбавок за 1) вислугу років, 2) виконання обов`язків на адміністративній посаді та інших виплат, передбачених законодавством. Враховуючи, що позивача у справі звільнено з посади до створення та початку роботи обласних прокуратур, та його не було переведено до обласної прокуратури, правові підстави для нарахування та виплати посадового окладу у розмірі, передбаченому статтею 81 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №697-VІІ у спірний період є такими, що суперечать вимогам діючого законодавства.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 18.11.2022 року у задоволенні заяви Херсонської обласної прокуратури про роз`яснення рішення суду від 12.07.2021 року по справі №540/1780/21 відмовлено.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, Херсонська обласна прокуратура подала апеляційну скаргу, в якій зазначає про невірне застосування судом норм матеріального та порушення норм процесуального права, а тому просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким роз`яснити рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 12.07.2021 року щодо способу його виконання.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач навів аналогічні доводи тим, які вказав у заяві про роз`яснення судового рішення, а саме посилаючись на ст. 90 Закону України «Про прокуратуру» та ч.1 ст.48 Бюджетного кодексу України, зазначив, що кошторисом Херсонської обласної прокуратури не передбачено видатків, які б могли бути спрямовані на виконання судового рішення вказаної категорії справ. Крім того, на думку апелянта, незрозумілим є механізм виконання такого рішення, а саме, які виплати та в яких розмірах, окрім посадового окладу, слід включати у розрахунок заробітної плати, чи слід застосовувати коефіцієнт підвищення посадових окладів, передбачений Порядком обчислення середньої заробітної плати, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100, яким чином здійснити перерахунок премії без подання ОСОБА_1 звіту про якість роботи прокурора за календарний рік.

Відповідно до ст. ст. 10, 12-2, 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», враховуючи рішення Ради суддів України від 24.02.2022 року № 09, наказом голови П`ятого апеляційного адміністративного суду № 9-до/с від 28.02.2022 року, з метою недопущення випадків загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів та працівників суду у П`ятому апеляційному адміністративному суді в умовах воєнного стану встановлено особливий режим роботи.

З апеляційної скарги вбачається, що апелянт просить розгляд справи проводити за його участю, а тому розгляд справи призначено у режимі відеоконференції.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Відмовляючи у роз`ясненні рішення, суд першої інстанції виходив з того, що судове рішення від 12.07.2021 року по справі №540/1780/21 є чітким, зрозумілим, належним чином вмотивованим з посиланням на відповідні норми чинного законодавства України, а тому підстави для його роз`яснення відсутні. Суд вказав, що зазначене судове рішення стосувалось суто визначення позивачу розміру посадового окладу за ч.3 ст. 81 Закону України «Про прокуратуру» за період з 27.03.2020 по 04.06.2020.

При цьому суд звертає увагу, що поняття «спосіб» і «порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке реалізується у виконавчому провадженні. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем та іншими суб`єктами владних повноважень. З огляду на зазначене, суд зазначає, що чинним законодавством передбачено механізм надання роз`яснення змісту судового рішення, а не роз`яснення порядку виконання судового рішення.

Надаючи правову оцінку рішенню суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Відповідно до ст. 2 ст. 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Відповідно до частини 1 статті 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Колегія суддів зазначає, що роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення.

Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Отже, роз`яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз`яснення її тяжко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Таким чином, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Крім того, роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги та встановлювати певні обставини та/або надавати оцінку певним обставинам, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб. В свою чергу, механізм, визначений статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України, не може використовуватися, для встановлення додаткових обставин справи. При цьому, суд не може підміняти та виконувати повноваження та функції інших органів.

До того ж, колегія суддів зазначає, що конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим Кодекс адміністративного судочинства України не містить, а зі змісту приписів ст. 254 КАС України вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Також вказаною нормою не уповноважено суд роз`яснювати своє рішення в частині його виконання. Розділ ІV КАС України «Процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень в адміністративних справах» також не містить норми, згідно якої суд роз`яснює судове рішення з приводу його виконання.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, подана Херсонською обласною прокуратурою заява про роз`яснення судового рішення за своїм змістом є заявою про роз`яснення порядку його виконання, тобто заявник фактично просить вказати, як виконати рішення суду, що не є роз`ясненням його змісту.

Колегія суддів зазначає, що у випадку існування обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, відповідач має право в порядку, визначеному ст.378 КАС України, звернутись до суду із заявою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення. Однак, можливе існування зазначених обставин не вказує на незрозумілість судового рішення, а відтак порушене заявником питання виходить за межі процесуального питання, яке може бути вирішено в порядку статті 254 КАС України.

Таким чином, порушені заявником питання стосуються роз`яснення порядку виконання рішення суду, а тому до них не може бути застосовано механізм, визначений ст. 254 КАС України.

До того ж, колегія суддів зауважує, що незгода відповідача з рішенням суду першої інстанції в частині визначення розміру посадового окладу за ч. 3 ст. 81 Закону України «Про прокуратуру» може бути підставою для його оскарження, однак не свідчить про незрозумілість судового рішення, а відтак порушене заявником питання також виходить за межі процесуального питання, яке може бути вирішено в порядку статті 254 КАС України.

Крім того, вірними є доводи суду першої інстанції, що в заяві про роз`яснення рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 12.07.2021 року відповідач просив суд вирішити ті питання, які не були предметом розгляду в межах адміністративної справи №540/1780/21, зокрема визначення розміру премії, розміру оплати днів відпустки та допомоги по тимчасовій непрацездатності.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 12.07.2021 року по справі №540/1780/21 відповідає вимогам КАС України та не містить положень, щодо яких можуть виникнути суперечності у розумінні.

Оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та постановлено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, відповідно до ст.316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.

З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін, відповідно до приписів статті 139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. ст. 254, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів , -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Херсонської обласної прокуратури залишити без задоволення

Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2022 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено та підписано 20 січня 2023 року

Головуючий суддя: О.В. Лук`янчук

Суддя: А.І. Бітов

Суддя: І. Г. Ступакова