Справа № 753/25256/21
Суддя: Черпіцька Людмила Тимофіївна
Дата ухвалення: 2023-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2023 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого-судді: Черпіцької Л.Т., суддів: Пилипенко О.Є., Собківа Я.М., за участю секретаря: Висоцького А.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від "07" липня 2022 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного інспектора з паркування відділу Інспекції з паркування Оболонського району управління (інспекції) з паркування Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради Іжаковського Василя Йосиповича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, у якому просив скасувати постанову в справі про адміністративне правопорушення.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від "07" липня 2022 р. адміністративний позов залишено без розгляду з підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, оскільки позивач, будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, без поважних причин двічі не з`явився в судове засідання та заяв про розгляд справи у його відсутність не надав.

Позивач не погоджуючись із судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду та повернути справу для продовження розгляду.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, скаржник зазначає, що належним чином був повідомлений лише про судове засідання, яке призначене на 14.03.2022, однак, оскільки у березні 2022 року на території Київської області тривали бойові дії, то він був змушений залишити місце проживання та переміситися до безпечного регіону - Тернопільської області, що стало підставою для неявки в судове засідання.

Також скаржник зазначає, що у зв`язку з перебуванням за межами постійного місця проживання, він не міг отримати та не отримував повідомлення про судове засідання, яке призначено на 07.07.2022.

Отже, на думку скаржника, вказане свідчить про поважність причин неявки в судові засідання, які призначались судом на 14.03.2022 та на 07.07.2022.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, наполягаючи на необґрунтованості доводів скаржника і правильності висновків суду першої інстанції.

У судове засідання з апеляційного розгляду справи учасники справи, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, не прибули, а тому відповідно до частини четвертої статті 229, ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційний суд ухвалив здійснити розгляд справи за відсутності учасників справи та без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, оцінивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Приписи ч. 5 ст. 205 КАС України визначають, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

З наведеного випливає, що постановлення ухвали про залишення позову без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України можливе виключно за сукупності наступних умов:

позивач повторно не прибув у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причини або не повідомив про причини неявки;

позивач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду справи;

позивачем не подано заяву про розгляд справи за його відсутності;

неявка позивача перешкоджає розгляду справи.

Відсутність хоча б однієї з вказаних ознак виключає залишення позову без розгляду.

Аналогічна позиція викладена Верховим Судом, зокрема, у постановах від 27.02.2020 у справі № 500/184/19, від 25.09.2019 у справі № 815/1394/18, від 19.09.2018 у справі №826/10538/17.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 22.12.2021 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду на 14.03.2022.

Копію ухвали, яка направлена на поштову адресу позивача ( АДРЕСА_1 ), останній отримав 22.02.2022, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.15).

Згідно з довідкою суду від 14.03.2022 розгляд справи, призначений на 14.03.2022, не відбувся у зв`язку із запровадженням воєнного стану на території України.

Про наступну дату, час та місце судового засідання, яке призначено на 07.07.2022, позивача повідомлено повісткою про виклик до суду, яку надіслано на його поштову адресу.

Однак, конверт із згаданою повісткою повернувся до суду першої інстанції без вручення його позивачу.

Ухвалою від 07.07.2022 позов залишено без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання.

Колегія суддів вважає вказану ухвалу такою, що постановлена судом першої інстанції передчасно, з огляду на таке.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб (пункт 3). Крім того, підпунктом 2 пункту 4 вказаного Указу постановлено Кабінет Міністрів України невідкладно забезпечити фінансування та вжити в межах повноважень інших заходів, пов`язаних із запровадженням правового режиму воєнного стану на території України.

Указом Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 2593/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 7 листопада 2022 року № 757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12 травня 2015 року № 389-VІІІ (далі - Закон № 389-VІІІ) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Згідно з п. 2 рішення Ради суддів України від 24.02.2022 № 9 з урахуванням положень статті 3 Конституції України про те, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю - рекомендувати зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

Як зазначалось, ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 22.12.2021 розгляд справи призначено на 14.03.2022, однак згідно з довідкою суду від 14.03.2022 розгляд справи, призначений на 14.03.2022, не відбувся у зв`язку із запровадженням воєнного стану на території України.

Тобто, оскільки справа за цим позовом у судовому засіданні, призначеному на 14.03.2022, не розглядалась, то висновки суду першої інстанції про неявку в це засідання позивача, будучи належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання, та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності, є безпідставними.

Що стосується висновків суду першої інстанції про повторне не прибуття позивача в судове засідання, яке призначене на 07.07.2022, без поважних причини, як такого, що був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, то колегія суддів також вважає їх необґрунтованими, з тих підстав, що матеріали справи не містять доказів достатнього повідомлення позивача про вказане судове засідання, адже конверт з повісткою про виклик до суду на 07.07.2022 повернувся до суду першої інстанції без вручення його позивачу, причому без зазначення причин повернення.

Судовою колегією враховується, що у рішенні від 08.11.2018 року Європейський суд з прав людини у справі «Созонов та інші проти України» зазначено, що на національні суди покладається обов`язок з`ясувати чи були судові повістки або інші документи завчасно отримані сторонами та, за необхідності, зафіксувати таку інформацію у тексті рішення.

З огляду на викладене, суд першої інстанції передчасно дійшов до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання, оскільки, як в перше, так і в друге судове засідання неявка позивача відбулась з незалежних від нього причин.

Крім того, зміст оскаржуваної ухвали вказує на те, що у ній відсутні мотиви, якими суд першої інстанції керувався, стверджуючи, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи.

Викладене, у свою чергу, свідчить, що в оскаржуваній ухвалі відсутні всі передбачені КАС України передумови для залишення позовної заяви без розгляду.

Також колегія суддів наголошує, що суд першої інстанції, постановляючи оскаржувану ухвалу, не врахував приписи ст. 268 КАС України, які передбачають особливості повідомлення учасників справи про дату, час та місце розгляду окремих категорій адміністративних справ

Так, згідно з ч. 1-3 вказаної статті Кодексу в справах, визначених статтями 273-277, 280-283-1, 285-289 цього Кодексу, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку.

Учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду.

Неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Предметом спору в цій справі є скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення, тобто ця справа належить до категорії термінових адміністративних справ, отже і повідомлення учасників справи має відбуватися за особливою процедурою, яка, в свою чергу, судом першої інстанції не дотримана, адже повідомлення учасників справи відбувалось за допомогою поштового зв`язку.

Крім того, приписи ст. 268 КАС України не містять застережень, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи, навпаки, передбачають, що неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи в суді.

Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

За змістом ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції постановив оскаржуване судове рішення з порушенням норм процесуального права, що призвело до створення перешкоди у реалізації заявником права на доступ до правосуддя, а тому наявні підстави для його скасування та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 243, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від "07" липня 2022 р. - скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена.

Головуючий суддя Судді: Л.Т. Черпіцька О.Є. Пилипенко Я.М. Собків