Справа № 320/8785/22
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2023-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні

з викликом сторін

20 січня 2023 року справа № 320/8785/22

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянувши клопотання представника позивача - адвоката Білінського Богдана Петровича про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення коштів,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області, в якому позивач з у рахуванням уточненої позовної заяви від 13.10.2022, просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області (, вул. Саєнка Андрія, буд. 10, м. Фастів, Київська область, 08500) щодо незарахування періоду стажу та заробітної плати за період з 01.01.2004 по 31.10.2008 та за грудень 2008 року за договором про одноразову сплату у системі загальнообов`язкового державного пенсійного страхування №146 від 27.11.2017;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області (, вул. Саєнка Андрія, буд. 10, м. Фастів, Київська область, 08500) провести перерахунок та виплату пенсії з урахуванням фактично виплачених сум ОСОБА_1 за заявою від 15.12.2017 з 01.12.2017 враховуючи стаж та заробітну плату згідно індивідуальних відомостей про застраховану особу форми ОК-5 в тому числі з врахуванням відомостей згідно договору про добровільну участь у системі загальнообов`язкового державного пенсійного страхування, укладеного ОСОБА_1 27.11.2017 №146, з урахуванням стажу та заробітку за період з 01.01.2004 по 31.10.2008 та за грудень 2008 та по 31.07.2017 включно, з урахуванням індивідуального коефіцієнту для обчислення заробітної плати 4,81076 відповідно до розпорядження про проведення перерахунку пенсії за заявою від 15.12.2017 та з урахуванням Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.09.2019 у справі №761/12271/18;

- стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області (, вул. Саєнка Андрія, буд. 10, м. Фастів, Київська область, 08500) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) різницю між фактично виплаченими сумами пенсії з 01.12.2017 до моменту прийняття рішення у справі;

- на підставі ч. 1 ст. 382 КАС України зобов`язати суб`єкта владних повноважень - Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області (, вул. Саєнка Андрія, буд. 10, м. Фастів, Київська область, 08500) подати у місячний строк звіт про виконання судового рішення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.09.2022 позовну заяву залишено без руху та встановлено десятиденний строк усунення недоліків позову, протягом якого позивачу необхідно було надати до суду уточнену позовну заяву (кількість примірників відповідно до кількості учасників справи), з урахуванням вказаних судом зауважень, в якій конкретизувати прохальну частину позову у пунктах 5, 6, 7, зазначивши вимоги зобов`язального характеру, які звернуті до відповідача; надати належне обґрунтування щодо необхідності залучення третьої особи - Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.10.2022 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Витребувано докази від сторін.

20.01.2023 до Київського окружного адміністративного суду від представника позивача - адвоката Білінського Богдана Петровича від 03.01.2023 про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін.

Вирішуючи питання про наявність підстав для розгляду адміністративної справи у судовому засіданні з викликом сторін, суд виходить з наступного.

Частиною шостою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо: оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

У даному випадку, предметом розгляду даної справи є визнання протиправними дій відповідача щодо незарахування періоду стажу та заробітної плати за період з 01.01.2004 по 31.10.2008 та за грудень 2008 року за договором про одноразову сплату у системі загальнообов`язкового державного пенсійного страхування №146 від 27.11.2017.

Таким чином, дана адміністративна справа у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України є справою незначної складності, що може бути розглянута без проведення судового засідання за правилами спрощеного позовного провадження.

Водночас, зміст клопотання не дає підстав стверджувати, що повне та всебічне з`ясування усіх обставин у справі потребує проведення судового засідання чи заслуховування пояснень сторін.

Також, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

У відповідності до ч. 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

При цьому, суд звертає увагу на те, що згідно з ч. 2 ст. 76 Кодексу адміністративного судочинства України питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Дослідивши клопотання представника відповідача, матеріали справи, беручи до уваги предмет та підстави позову, обставини, якими учасники справи обґрунтовують свої вимоги та заперечення, характер спірних правовідносин, обсяг та характер доказів у справі, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи у судовому засіданні з викликом сторін та приходить до висновку, що в задоволенні клопотання має бути відмовлено.

При цьому суд враховує практику ЄСПЛ з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), яка свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Аксен проти Німеччини», заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі «Варела Ассаліно проти Португалії», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд створив учасникам справи належні умови для ознайомлення з рухом справи № 320/8785/22 шляхом надсилання копій процесуальних документів. Крім того, кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статтею 44 КАС України.

Бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, висловлені ними в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

Вказане не обмежує позивача надати свої особисті письмові пояснення по суті спору.

Додатково суд зазначає, що Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-IX, зокрема, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 12.08.2022 №573/2022, який затверджений Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 15.08.2022 №2500-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23.08.2022 строком на 90 діб.

Указом Президента України від 07.11.2022 №757/2022, який затверджений Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 16.11.2022 №2738-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21.11.2022 строком на 90 діб.

Отже, на дату ухвалення рішення у цій справі в Україні діє воєнний стан, правовий режим якого визначається Законом України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 №389-VIII.

Відповідно до пункту 3 вказаного вище Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022, у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 - 34, 38, 39, 41 - 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись статтями 12, 39, 44, 45, 241, 243, 248, 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. У задоволенні клопотання представника позивача - адвоката Білінського Богдана Петровича від 03.01.2023 про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін - відмовити.

2. Копію ухвали надіслати (видати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кушнова А.О.