Справа № 320/356/23
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2023-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 січня 2023 року м. Київ № 320/356/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Щавінський В.Р, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича з вимогами:

- визнати відмову в задоволенні скарги ОСОБА_1 від 02.12.2022 на відповідь Представника Уповноваженого з інформаційних прав Юлії Деркаченко від 01.12.2022 Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини Дмитром Лубінцем протиправною;

- зобов`язати Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Дмитра Лубінця розглянути скаргу ОСОБА_1 від 02.12.2022 на відповідь Представника Уповноваженого з інформаційних прав Юлії Деркаченко від 01.12.2022 в межах Закону та доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Так, згідно з ч. 1 ст. 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Адміністративна процесуальна правоздатність - абстрактна умова володіння всіма процесуальними правами і обов`язками, яка передбачає можливість конкретної особи стати суб`єктом конкретних процесуальних правовідносин, стати персоніфікованим носієм прав і обов`язків, передбачених законом для даного суб`єкта і даних правовідносин. Тому особою, що бере участь у справі, можуть бути лише особи, які володіють процесуальною правоздатністю.

Для особистої участі в адміністративній справі недостатньо володіти лише правоздатністю, необхідна ще й адміністративна процесуальна дієздатність, тобто здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати процесуальні права та обов`язки, яка породжує відповідні юридичні наслідки. Вона визнається за фізичними особами, які досягли повноліття.

Положеннями ст. 34 Цивільного кодексу України, серед іншого, передбачено, що особа вважається повнолітньою, якщо вона досягнула вісімнадцяти років.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» від 20.11.2012 №5492-VІ (далі - Закон №5492) паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що в даному випадку належним доказом наявності у ОСОБА_2 адміністративної процесуальної правосуб`єктності є саме паспорт громадянина України.

Згідно ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи. Згідно ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Проте, суддею при ознайомленні з позовною заявою та додатками до неї встановлено, що позивачем долучено до позовної заяви копії документів із вкрай низькою якістю, зокрема, деяких скріншотів екрану комп`ютера на яких зображене листування позивача з третіми особами, що виключає можливість візуально сприймати інформацію, зокрема встановити їх зміст, тобто зміст таких доказів є нечитабельним, та, як наслідок, такий не може бути ідентифікований судом як будь-який носій доказової інформації. Отже, такі письмові докази є неналежно оформленими.

Суддя зазначає, що надання позивачем нечитабельних копій документів перешкоджає суду вирішити питання про відкриття провадження в адміністративній справі.

З огляду на вказане, позивач повинен усунути вказані недоліки шляхом надання суду засвідчених належним чином копій документів належної якості, у т.ч. відповідно до кількості учасників справи.

Такі висновки про необхідність надання читабельних документів узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, яка висвітлена в ухвалах від 15.01.2018 у справі №820/3259/17, від 23.01.2020 у справі №675/2698/16-а, від 03.01.2020 у справі №826/4280/18.

З огляду на викладені обставини, суддя встановила, що позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160-161 КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки повинні бути усунуті у десятиденний строк з дня отримання позивачем копії даної ухвали шляхом подання до суду:

- належним чином завірену копію паспорта громадянина України;

- належним чином засвідчених додатків в належній якості, які поданні разом з адміністративним позовом у кількості примірників відповідно до кількості учасників справи, один з яких для суду, з урахуванням висновків суду.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 171 КАС України, суд -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали суду надіслати (видати) позивачеві (його представнику), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Щавінський В.Р.