Справа № 280/6469/22
Суддя: Мінаєва Катерина Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2023 року Справа № 280/6469/22 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мінаєвої К.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОМЕД+»

до Головного управління ДПС у Запорізькій області, Головного управління ДПС у Вінницькій області

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОМЕД+» (далі позивач) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі відповідач 1), в якому позивач просить суд:

1) визнати протиправним та скасувати рішення відповідача 1 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №49419 від 12.08.2022;

2) зобов`язати відповідача 1 протягом п`яти робочих днів з моменту набрання законної сили рішенням в цій справі у встановленому законом порядку виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;

3) зобов`язати відповідача 1 не більше десяти робочих днів з дати набрання цим рішенням законної сили надати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звіт про виконання судового рішення про виключення позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Позовна заява подана представником позивача адвокатом Швабом О.В., який діє на підставі свідоцтва про право заняття адвокатською діяльністю №2908 від 08.04.2015, відповідно до договору про надання правової допомоги №1/05-7 від 05.07.2022.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) Головного управління ДПС у Запорізькій області прийнято рішення №1897 від 18.01.2022, яким встановлено відповідність позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Представником позивача зауважено, що вказане рішення не містить конкретної інформації щодо причин та підстав віднесення позивача до ризикових платників податків. Надалі позивачем було подано звернення до відповідача 1 про прийняття рішення щодо невідповідності платника ПДВ критеріям ризиковості платника. Однак рішенням №49419 від 12.08.2022 з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій документів позивача було визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості. Позивач вважає рішення контролюючого органу таким, що не містять чіткого визначення підстав для визнання його як платника податку ризиковим, тому просить суд зобов`язати відповідача 1 виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості. Просить позов задовольнити у повному обсязі.

Ухвалою суду від 18.11.2022 відкрито провадження у справі №280/6469/22, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику сторін.

Ухвалою суду від 07.12.2022 залучено до участі у даній справі в якості другого відповідача Головне управління ДПС у Вінницькій області (далі відповідач 2).

Заперечення проти позовних вимог викладено у відзиві на позовну заяву (вх.№47005 від 09.12.2022), в якому відповідач 1 не погоджується із позовними вимогами. Так, представник відповідача 1 зауважує, що оскільки оскаржуване рішення №49419 від 12.08.2022 приймалось відповідачем 2, Головне управління позбавлено можливості надати детальну інформацію щодо підстав для прийняття зазначеного рішення. Разом з тим, представник відповідача 1 вказав, що платник податків має право на подання на розгляд комісії пояснень та копій документів, якими спростовується податкова інформація, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника критеріям ризиковості, відтак платник ПЛВ не позбавлений права на повторне подання пояснень. Крім того, представник наголошує на тому, що виключення платника з переліку ризикових платників на підставі рішення суду залишає контролюючому органу право, за наявності актуальної податкової інформації про відповідність платника критеріям ризиковості, яка не спростована платником у встановленому порядку, повторно визнати платника податку таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку. З огляду на викладене, представник відповідача 1 просить відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

14.12.2022 на адресу суду засобами поштового зв`язку надійшло клопотання представника позивача (вх.№47576) про долучення до матеріалів справи доказів направлення позовної заяви з додатками на адресу Головного управління ДПС у Вінницькій області на виконання ухвали суду від 07.12.2022.

Позиція відповідача 2 викладена у відзиві на позовну заяву (вх.№2169 від 13.01.2023). Представник відповідача 2 зазначає, що ним прийнято рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податків на підставі наявності інформації щодо взаємодії позивача з ризиковими контрагентами. Так, ним зазначено, що позивач виписував та реєстрував в ЄРПН податкові накладні на адресу покупців, щодо яких прийнято рішення про їх відповідність критеріям ризиковості платника податку. Також представник відповідача 2, посилаючись на практику Верховного Суду, неодноразово акцентує увагу на тому, що внесення контролюючим органом платника податку до переліку ризикових платників податків є лише діяльністю контролюючого органу з виконання повноважень по збиранню та формуванню податкової інформації, яка сама по собі не створює для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього обов`язкових юридичних наслідків. Просить відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Ухвалою суду від 18.01.2023 у задоволенні клопотання представника відповідача 2 про розгляд даної справи в порядку загального позовного провадження відмовлено.

Дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, суд встановив такі обставини.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОМЕД+» (далі ТОВ «ЕНЕРГОМЕД+»), , зареєстроване як юридична особа 29.11.2001, видами діяльності за КВЕД є: 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами (основний); 20.42 Виробництво парфумних і косметичних засобів; 20.41 Виробництво мила та мийних засобів, засобів для чищення та полірування; 20.59 Виробництво іншої хімічної продукції, н.в.і.у.; 21.20 Виробництво фармацевтичних препаратів і матеріалів; 46.45 Оптова торгівля парфумними та косметичними товарами; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 32.99 Виробництво іншої продукції, н.в.і.у. (а.с.20).

18.01.2022 комісією Головного управління ДПС у Запорізькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 18.01.2022 №1897. Так, позивача визнано таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Підставою для прийняття такого рішення стала податкова інформація, відповідно до якої платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН, здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних (а.с.9).

Позивач з метою виключення ТОВ «ЕНЕРГОМЕД+» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, у порядку пункту 6 постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (вих.№28/07-22 від 28.07.2022) надіслав на адресу відповідача 1 звернення про прийняття рішення щодо невідповідності платника ПДВ критеріям ризиковості платника. Так, ним було надано детальну характеристику господарської діяльності підприємства позивача, а також звернуто увагу на легальності діяльності ТОВ «ЕНЕРГОМЕД+», формуванні статутного капіталу підприємства, основній дозвільній документації товариства, штатному складі працівників, зовнішньоекономічній діяльності позивача. Разом з тим, на підтвердження пояснень позивачем надано копії підтверджуючих документів із основними постачальниками та покупцями (а.с.10-15).

12.08.2022 комісією Головного управління ДПС у Вінницькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 29.07.2022 прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 12.08.2022 №49419. Підставою для прийняття такого рішення вказана податкова інформація, відповідно до якої встановлено взаємодію з ризиковими контрагентами (а.с.16).

Вважаючи оскаржуване рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, позивач звернувся до суду із даним позовом про його скасування та зобов`язання відповідача 1 виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 19 частини першої статті 4 КАС України визначено, що індивідуальний акт є актом (рішенням) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийнятий) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Згідно із частиною першою статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акту чи окремих його положень.

Постановою Верховного Суду від 16.02.2021 у справі №280/3235/20 визначено, що право на оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту шостого Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку №1165), а саме «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку».

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі ПК України).

Відповідно до підпункту 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Відповідно до пункту 201.1. статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання даної норми постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», яка набрала чинності 01.02.2020, та якою затверджено:

- Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165);

- Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до пункту 2 Порядку №1165, автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації. Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

За приписами пункту 3 Порядку №1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/ невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку, комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Аналіз наведених вище норм дає підстави вважати, що положеннями Порядку №1165 передбачено певний алгоритм дій контролюючого органу, за результатом виконання якого ним може бути прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Таким чином, процедура розгляду документів, необхідних для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку рішення Комісії, не є процедурою адміністративного оскарження первинного рішення Комісії. За результатами розгляду документів платника податків не ухвалюється рішення про задоволення/відмову в задоволенні скарги платника податку, а виноситься аналогічне рішення, яке додатково враховує обсяг та зміст поданих до Комісії інформації та копій документів.

Пунктом 5 Порядку №1165 передбачено, що перевірці відповідності критеріям ризиковості платника податку показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, підлягає тільки той платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації. Так, законодавцем встановлена послідовність прийняття рішення про відповідність платника Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Тобто встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Тобто, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання підприємством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Відповідно до пункту 7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

За пунктом 25 Порядку № 1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Отже, рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку повинно містити чітку підставу, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості.

Додаток 1 до Порядку №1165 містить перелік Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, віднесення до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість здійснюється у разі наявної у контролюючого органу податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з додатком 4 Порядку №1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

З матеріалів справи судом встановлено, що рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку №49419 від 12.08.2022 прийнято з підстав відповідності позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Підставою віднесення позивача до ризикових платників податків є податкова інформація, відповідно до якої встановлено взаємодію з ризиковими контрагентами. Разом з тим, в оскаржуваному рішенні відсутній конкретний перелік таких ризикованих контрагентів або посилання на джерела інформації, відповідно до яких контролюючий орган встановив ризиковість суб`єкта господарської діяльності.

До суду надано витяг з протоколу засідання комісії ГУ ДПС у Вінницькій області від 12.08.2022.

Верховний Суд у постанові від 19.11.2021 по справі № 140/17441/20 зазначив, що при вирішенні спорів такої категорії суди, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Суд зазначає, що комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Така ж позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.11.2021 по справі №340/1098/20.

При цьому відповідачем 2 не надано жодного доказу, який би досліджувався в ході засідань комісії, і який слугував підставою для прийняття оскаржуваного рішення.

За загальними вимогами, які висуваються до індивідуального акту як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, а суб`єкт владних повноважень контролюючий орган повинен навести у рішенні конкретні підстави (фактичні і юридичні), а також переконливі і зрозумілі мотиви його прийняття. Верховний Суд неодноразово наголошував, що невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним.

Так, контролюючий орган повинен був конкретизувати перелік ризикованих контрагентів для надання можливості позивачу як платнику податку спростувати наведену в оскаржуваному рішенні податкову інформацію. Натомість позивач у направлених податковому органу поясненнях надав детальну інформацію щодо господарської діяльності та взаємодію підприємства з контрагентами.

Верховний Суд у постанові від 05.01.2021 по справі №640/11321/20 зазначив, що незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1-8 критеріїв ризиковості платника податку, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

Посилання представника відповідача 2 у відзиві на позовну заяву на правову позицію Верховного Суду, висловлену у постанові від 20.11.2019 по справі №480/4006/18, від 03.03.2020 по справі №240/3665/19 в межах розгляду даної справи, суд вважає безпідставними, оскільки останні сформовані щодо застосування норм Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 (далі - Порядок №117), який втратив чинність з 01.02.2020. Проте Порядок №117 та Порядок №1165 передбачають різні механізми зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів; механізми розгляду скарги щодо рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

Крім того, суд критично оцінює твердження відповідача 2 про те, що внесення контролюючим органом платника податку до переліку ризикових платників податків не створює для останнього жодних правових наслідків, адже оскаржуване рішення є індивідуальним актом у розумінні пункту 19 частини першої статті 4 КАС України, яке в подальшому створює для платника податків, відносно якого воно прийнято, певні юридичні наслідки під час реєстрації податкової накладної/рахунку коригування, поданих таким платником податків, та підлягає оскарженню у судовому порядку.

Беручи до уваги вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення не містить належних та обґрунтованих підстав та причин відповідності позивача критеріям ризиковості платника податку. Також суд звертає увагу, що зазначене рішення прийнято Головним управління ДПС у Вінницькій області. Відтак спірне рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 12.08.2022№49419 є протиправним та підлягає скасуванню.

Обираючи спосіб захисту порушеного права, слід врахувати положення статті тринадцятої Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Отже, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Суд зазначає, що спосіб захисту прав та інтересів осіб, повинен бути «ефективним» як у законі, так і на практиці, зокрема, в тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (пункт 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Афанасьєв проти України» від 05 квітня 2005 року (заява №38722/02)).

«Ефективний засіб правого захисту» в розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права й одержання особою бажаного результату; винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації, не відповідає розглядуваній міжнародній нормі.

Відповідно до приписів пункту 6 Порядку №1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Відтак вимога про виключення позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, протягом п`яти днів не підлягає задоволенню, оскільки не ґрунтується на нормах чинного законодавства.

Таким чином, ефективним та таким, що відповідає вимогам законодавства способом відновлення порушеного права позивача суд вважає зобов`язання Головного управління ДПС у Вінницькій області виключити з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Також позивач просить суд зобов`язати податковий орган надати звіт про виконання судового рішення про виключення позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, щодо чого слід зазначити про наступне.

Відповідно до частини першої статті 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, має право зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення. Конструкція вказаної правової норми свідчить про те, що це є правом, а не обов`язком суду.

Крім того, гарантія виконання судового рішення забезпечується положеннями статті 14 КАС України, відповідно до якої судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України

З огляду на обставини справи, враховуючи характер спірних правовідносин та склад учасників справи, беручи до уваги відсутність в матеріалах справи доказів на підтвердження обґрунтованості побоювань позивача щодо невиконання відповідачем даного судового рішення, зокрема, не зазначення конкретних випадків невиконання відповідачем рішень судів в аналогічних спорах, судом не встановлено підстав для застосування статті 382 КАС України.

Враховуючи положення частин першої, другої статті 77, 90 КАС України, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд вважає, що заявлені позовні вимоги знайшли своє підтвердження матеріалами справи, є обґрунтованими, а надані сторонами письмові докази є належними та достатніми для постановлення судового рішення про часткове задоволення адміністративного позову.

Квитанцією від 11.11.2022 №640 підтверджується сплата позивачем судового збору у розмірі 2481,00 грн. (а.с.8). За таких обставин, враховуючи вимоги ст. 139 КАС України, судові витрати на оплату судового збору в розмірі 2481,00 грн. підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Вінницькій області.

Керуючись статтями 2, 4, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОМЕД+» задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №49419 від 12.08.2022про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОМЕД+» критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Вінницькій області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОМЕД+» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

У встановленні судового контролю відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОМЕД+» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Вінницькій області судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2481,00 грн. (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня нуль копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повне найменування сторін:

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОМЕД+», місцезнаходження: 69035, м. Запоріжжя, вул.Незалежної України, буд.51; .

Відповідач 1 Головне управління ДПС у Запорізькій області, місцезнаходження: 69107, м.Запоріжжя, пр.Соборний, буд.166; код ЄДРПОУ ВП 44118663.

Відповідач 2 Головне управління ДПС у Вінницькій області, місцезнаходження: 21028, м. Вінниця, Хмельницьке шосе, буд.7; .

Рішення у повному обсязі складено та підписано 19.01.2023.

Суддя К.В.Мінаєва