Справа № 600/194/23-а
Суддя: Анісімов Олег Валерійович
Дата ухвалення: 2023-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 січня 2023 р. м. Чернівці Справа № 600/194/23-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Анісімов О.В., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 до Дністровської районної державної (військової) адміністрації про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Дністровської районної державної (військової) адміністрації (далі - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправними дії Дністровської районної державної адміністрації;

- поновити на посаді першого заступника голови Дністровської районної державної адміністрації ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- стягнути з відповідача на його, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 252303 грн. (двісті п`ятдесят дві тисячі триста три гривні) 68 коп. (шістдесят вісім копійок);

- допустити негайне виконання судового рішення в частині поновлення мене на посаді першого заступника голови Дністровської районної державної адміністрації та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяви на предмет дотримання вимог встановлених ст. 160, 161, 171 КАС України, суддя зазначає наступне.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 вказаної вище статті визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 3 ст. 5 КАС України).

Так, згідно ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

При цьому, згідно ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно ч. 6 ст. 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З матеріалів позову вбачається, що позивачем оскаржується його звільнення з посади першого заступника голови Дністровської районної державної (військової) адміністрації з 01.04.2022 року на підставі розпорядження №13 від 31.01.2022 року, виходячи зі змісту якого було прийнято рішення вивести, зокрема, посаду першого заступника голови районної державної адміністрації.

Оскільки, за твердженням позивача, звільнення його із займаної посади мало місце 01.04.2022 року, то саме з цієї дати позивачу слід обчислювати місячний строк для звернення до суду за захистом своїх прав.

Відтак, суд у цій справі доходить до висновку, що з вказаним позовом в частині оскарження дій Дністровської районної державної (військової) адміністрації щодо звільнення ОСОБА_1 із займаної посади, позивач звернувся з порушенням місячного строку.

Разом з тим, звертаючись до суду поза межами місячного строку, позивачем подано заяву про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин його пропуску. Зокрема вказує, що ним був пропущений строк звернення до суду у зв`язку з причин, що не залежали від нього. Зазначає, що Указом Президента України № 64/2022 на території всієї України було введено воєнний стан. Указами Президента України № 133/2022, 259/2022, № 341/2022, 573/22, 757/2022, - воєнний стан було продовжено. З початку повномасштабного вторгнення, усвідомлюючи свій громадський обов`язок, він активно займаюсь волонтерською діяльністю, здійснював регулярні поїздки на позиції наших Захисників, долучався та допомагав організовувати збори коштів, тощо, що підтверджується доданими фотографіями. У зв`язку з цим, в нього не було можливості зайнятися питанням незаконного звільнення, адже для кожного громадянина інтереси Держави стоять вище особистих. До того ж, тривалий час у нього зайняв пошук фахівця у галузі права, який буде представляти його інтереси та допоможе захищати його гарантовані Конституцією України права. Вважаю за необхідне зазначити, що майже 2 місяці зайняло отримання інформації від відповідача шляхом подання адвокатських запитів.

Відтак, просить суд поновити строк на подання позовної заяви з метою надання йому можливості захищати порушені права.

Розглянувши вказану заяву суддя зазначає, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, при вирішенні питання поважності пропуску позивачем строку на звернення до суду з даним позовом, суддя вважає за необхідне врахувати позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 18 жовтня 2022 року у справі № 280/10126/21. У даній постанові Верховний Суд зазначив, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків у судових справах. Відтак, Верховний Суд наголосив, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Доводи позивача, згідно поданої заяви, зводяться до того, що ним пропущено строк звернення до суду з підстав того, що з початку запровадження в Україні воєнного стану він активно займався волонтерською діяльністю, здійснював регулярні поїздки в зону бойових дій, долучався та допомагав організовувати збори коштів.

Однак, вказані позивачем доводи та наведені обставини, на переконання суду, не унеможливили виконання, ним як учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку і не можуть бути підставою для поновлення процесуального строку.

Суддя жодним чином не нівелює значимість волонтерської діяльності в умовах воєнного стану, однак така діяльність не може бути виправдання байдужості до своїх прав, а тому і не може бути визнаною поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Таким чином, зазначені в поданій заяві причини пропуску строку на звернення до суду суддя не вважає поважними, а тому надає позивачу строк для належного обґрунтування підстав такого пропуску строку на звернення до суду.

При цьому, варто зазначити, що позивачем також не надано суду будь-яких інших доказів, які б вказували про наявність обставин, які є об`єктивно непереборними та не залежали від волевиявлення позивача і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Так, відповідно до змісту позовних вимог, позивач просить суд визнати протиправними дії Дністровської районної державної адміністрації.

Разом з цим, суд зазначає, що статтею 5 КАС України визначені способи захисту особою порушеного суб`єктом владних повноважень права. До таких зокрема належать: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю (ч. 1 ст. 5 КАС України).

Аналіз вищевказаних положень статті 5 КАС України свідчить про те, що позивачем обрано один із визначених процесуальним законодавством способів захисту у формі визнання протиправними дії суб`єкта владних повноважень. Однак, позивачем не конкретизовано, які саме дії належить визнати протиправними.

Суддя зазначає, що позовні вимоги мають бути чіткими та не носити абстрактного характеру, що дозволить якісно визначити предмет спору та сутність спірних правовідносин, та як наслідок надавати їм належну оцінку.

Відтак, позивачу належить сформувати позовні вимоги у конкретному вираженні з урахуванням положень статті 5 КАС України

Враховуючи вищенаведене, суддя приходить до висновку, що позовна заява подана без додержання вимог ст.ст. 160, 161 та 171 КАС України.

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

З огляду на вищенаведене, суддя вважає, що без усунення вказаних вище недоліків, неможливо вирішити питання про відкриття провадження у справі, тому надає позивачеві строк для їх усунення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 169, 241 - 243, 248 КАС України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Дністровської районної державної (військової) адміністрації про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали шляхом подання позовної заяви у відповідності до вимог, встановлених статтею 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

3. Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали і не усунення недоліків у вказаний строк позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута особі, яка її подала на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.В. Анісімов