Справа № 480/8900/20
Суддя: Григоров А.М.
Дата ухвалення: 2023-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2023 р.Справа № 480/8900/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Григорова А.М.,

Суддів: Бартош Н.С. , Подобайло З.Г. ,

за участю секретаря судового засідання Ломоновської Ю.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05.10.2021, головуючий суддя І інстанції: М.В. Довгопол, м. Полтава, повний текст складено 11.10.21 року по справі № 480/8900/20

за позовом ОСОБА_1

до Голови Сумського окружного адміністративного суду Воловика Сергія Володимировича , Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області , Сумського окружного адміністративного суду третя особа Професійна спілка "Справедливість" Управління державної служби України з питань праці у Сумській області

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1 ) звернулася до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області (далі по тексту - ТУ ДСА України в Сумській області), Сумського окружного адміністративного суду, в якій, з урахуванням уточнення вимог, просила суд першої інстанції:

- визнати протиправним та скасувати наказ Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області від 23.11.2020 №57 "Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду, зі змінами, внесеними наказом № 58 від 24.11.2020 "Про внесення змін до наказу ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 "Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду";

- негайно поновити ОСОБА_1 на посаді керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду з 27.11.2020;

- допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду;

- допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в розмірі суми заробітку за один місяць;

- стягнути з Сумського окружного адміністративного суду на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 27.11.2020 до моменту набрання рішенням суду про поновлення на займаній посаді законної сили з розрахунку 1034,26 грн. середньоденної заробітної плати;

- стягнути з відповідача - Сумського окружного адміністративного суду на користь ОСОБА_1 сплачений нею судовий збір у розмірі 908, 00 грн.;

- визнати протиправним та скасувати висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", затвердженого головою Сумського окружного адміністративного суду Воловиком С.В. 12.11.2020 відносно ОСОБА_1 .

В обґрунтування заявлених вимог, зокрема, зазначила, що наказ Сумського окружного адміністративного суду від 23.11.2020 №57, яким її звільнено з посади керівника апарату суду, не ґрунтується на нормах Закону України "Про державну службу" та трудового законодавства, є необґрунтованим та безпідставним, винесеним без урахування принципу пропорційності, не містить ознак складу дисциплінарного проступку, належної, однозначної кваліфікації проступку, чіткого формулювання суті та обставин допущеного проступку, обґрунтування обрання певного виду стягнення та доказів факту умисних дій, негативних наслідків та ступеню тяжкості проступку. Вважала, що відсутні підстави стверджувати про перевищення нею повноважень чи неналежне їх виконання.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 05.10.2021 року у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області, Сумського окружного адміністративного суду , голови Сумського окружного адміністративного суду Воловика Сергія Володимировича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача, Професійна спілка "Справедливість" Управління Державної служби України з питань праці у Сумській області, про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, визнання протиправним та скасування висновку - відмовлено.

ОСОБА_1 , не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подала апеляційну скаргу, в якій (з урахуванням поданих уточнень), просила суд апеляційної інстанції скасувати як незаконне та необґрунтоване рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05.10.2021 у справі № 480/8900/20. Задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, а саме: визнати протиправним та скасувати наказ Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області від 23.11.2020 №57 "Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду", зі змінами, внесеними наказом №58 від 24.11.2020 "Про внесення змін до наказу ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 №57 "Про звільнення ОСОБА_1 , з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду"; поновити ОСОБА_1 на посаді керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду з 27.11.2020; стягнути з Сумського окружного адміністративного суду на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу; визнати протиправним та скасувати висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В,", затвердженого головою Сумського окружного адміністративного суду Воловиком С.В. 12.11.2020 відносно ОСОБА_1 .

В обґрунтування вимог скарги посилається на те, що рішення суду від 05.10.21 є незаконним і необґрунтованим та таким, що має бути скасованим оскільки маються: 1. недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 2. невідповідність висновків, викладених у рішенні Полтавського окружного адміністративного суду, обставинам справи; 3. неправильне застосування - норм процесуального права, що полягає в наступному: 4. неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Зазначає, що голова суду не мав права на подання від 29.07.2020 № 03-23/18166/20, в якому просив ТУ ДСА в Сумській області провести перевірку відносно неї - керівника апарату суду. Висловлює доводи, що у повноваженнях голови суду відсутні повноваження щодо ініціювання перевірки роботи керівника апарату суду, голова суду може лише вносить подання начальнику ТУ ДСА в Сумській області щодо застосування до керівника апарату суду дисциплінарного стягнення. Посилається на правову позицію, визначену у постанові ВС КАС від 16 квітня 2020 року справа №804/4069/17. Вказує доводи, щодо того, що Дисциплінарна комісія ТУ ДСА в Сумській області є нелегітимною. Зазначає про порушення в порядку формування її складу, порушення порядку її роботи. Вважає, що дисциплінарне провадження, результатом якого стало притягнення її до дисциплінарної відповідальності у застосуванні найсуворішого дисциплінарного стягнення звільнення з займаної посади, проведене не повноважним органом і подання цієї дисциплінарної комісії є нікчемним, оскільки винесене на підставі доказів, повністю зібраних з порушенням діючої процедури та порядку їх оцінки, а тому не може мати жодних юридичних наслідків. Посилається, що Дисциплінарна комісія ТУ ДСА в Сумській області в зв`язку з порушенням процедури її формування та здійснення дисциплінарного провадження зробила висновки, які не відповідають фактичним обставинам справи та суперечать вимогам діючого законодавства. Зазначає про те, що щоб притягнути особу до відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 7 ч. 2 статті 65 Закону України "Про державну службу", відповідач, ТУ ДСА в Сумській області, мало б переконатись в тому, що цей проступок не містить складу кримінального правопорушення, передбаченого статтею 376-1 КК України. Саме по собі перевищення службових повноважень не є підставою звільнення особи на підставі зазначеної норми. Звільнення з підстав, передбачених п.7 ч.2 ст.65 Закону України "Про державну службу", можливе виключно після перевірки компетентними органами дій особи на предмет наявності в таких діях складу адміністративного чи кримінального правопорушення. Посилається на правову позицію, викладену в постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.10.2021 по справі 640/20223/20. Вказує про невідповідність формування дисциплінарної справи і подання дисциплінарної комісії ТУ ДСА в Сумській області вимогам Порядку №1039. Зазначає про упередженість і змову між начальником ТУ ДСА в Сумській області ОСОБА_2 , головою Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_3 та головою дисциплінарної комісії ТУ ДСА в Сумській обл. Петренком І.В. відносно звільнення її з посади керівника апарату суду 23.11.2020, не чекаючи навіть кінцевих її пояснень. Посилається на неправильне зазначення норми законодавства як підстави звільнення її з посади керівника апарату суду. Вказує, що в наказі начальника Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області Кібця В.О. від 23.11.2020 № 57 "Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду зазначено, що вона звільнена на підставі п.4 ч.1 ст.66 та ч.5 ст. 66 Закону України "Про державну службу" за вчинення проступку, передбаченого п.7 ч.2 ст.65 зазначеного Закону, однак ст.65 Закону №889-VIII містить визначення підстав для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності, а в ст. 66 цього Закону визначаються лише види дисциплінарних стягнень та загальні умови їх застосування, підстави ж припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення визначає стаття 87 цього Закону №889-VІІІ. Відповідно до вказаної ст.87 ч.1 п.4 Закону №889-VIII підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення. Це свідчить про невідповідність формулювання підстав її звільнення з посади державної служби діючому законодавству. Крім того, у скарзі зазначає доводи щодо того, що суд першої інстанції неправомірно відмовив в задоволенні позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б або "В", затвердженого головою Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_3 12.11.2020 відносно неї пославшись на те, що вказаний висновок не затверджено суб`єктом призначення - ТУ ДСА України в Сумській області у зв`язку із звільненням її з посади.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 10.02.2022 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05.10.2021 у справі №480/8900/20 в частині відмови в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про скасування наказів Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області № 57 від 23.11.2020 Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду, №58 від 24.11.2020 Про внесення змін до наказу Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області від 23.11.2020 №57 Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу скасовано. Прийнято постанову, якою позов ОСОБА_1 в цій частині задоволено. Скасовано наказ Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області №57 від 23.11.2020 Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду. Скасовано наказ Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області № 58 від 24.11.2020 Про внесення змін до наказу Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 "Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду". Поновлено ОСОБА_1 на посаді керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду з 28.11.2020. Стягнуто з Сумського окружного адміністративного суду на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 28.11.2020 до 10.02.2022 в розмірі 277 172 грн. 59 коп., з відрахуванням обов`язкових платежів. В іншій частині рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05.10.2021 у справі № 480/8900/20 залишено без змін.

Сумський окружний адміністративний суд, не погодившись з вищевказаною постановою суду апеляційної інстанції, подав касаційну скаргу.

Постановою Верховного Суду від 01.09.2022 року касаційну скаргу Сумського окружного адміністративного суду задоволено частково. Постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 10.02.2022 у справі № 480/8900/20 скасовано. Справу № 480/8900/20 направлено на новий судовий розгляд до суду апеляційної інстанції Другого апеляційного адміністративного суду.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 11.11.2022 року прийнято до свого провадження адміністративну справу за апеляційними скаргами ОСОБА_1 , судді Сумського окружного адміністративного суду Бондар Сергія Олександровича на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05.10.2021 по справі №480/8900/20.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 07.12.2022 року адміністративну справу за апеляційними скаргами ОСОБА_1 , судді Сумського окружного адміністративного суду Бондар Сергія Олександровича на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05.10.2021 по справі №480/8900/20 призначено до апеляційного розгляду.

Учасники справи про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги були повідомлені заздалегідь та належним чином.

Позивач, та представник третьої особи, Професійної спілки "Справедливість" Управління державної служби України з питань праці у Сумській області, підтримали в судовому засіданні суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 .

Представник ТУ ДСА України в Сумській області в судовому засіданні просив залишити рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05.10.2021 по даній справі без змін.

Інші учасники справи (їх представники) (Голова Сумського окружного адміністративного суду Воловик Сергій Володимирович, Сумський окружний адміністративний суд) не з`явилися у судове засідання суду апеляційної інстанції.

Голова Сумського окружного адміністративного суду Воловик Сергій Володимирович у відзиві на апеляційну скаргу, зокрема, прохав суд апеляційної інстанції проводити розгляд справи без участі відповідача.

Відповідно до ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч.ч.1,5 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не може розглядати позовні вимоги та підстави позову, що не були заявлені в суді першої інстанції.

Колегія суддів враховує у даній справі положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Окрім того, згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідачі подали до суду апеляційної інстанції відзиви на апеляційну скаргу (у т.ч. на уточнену апеляційну скаргу) , в яких посилаючись на необґрунтованість вимог скарги ОСОБА_1 та законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просили апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Третя особа, Професійна спілка "Справедливість" Управління державної служби України з питань праці у Сумській області, надала письмові пояснення (відзив), в яких просила суд апеляційної інстанції оскаржуване рішення суду першої інстанції скасувати та винести нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 .

Крім того, учасники по справі також надавали письмові пояснення по справі.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що суддя Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_4 подав апеляційну скаргу, в якій просив суд апеляційної інстанції скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05.10.2021 по справі №480/8900/20 та ухвалити нове рішення про скасування наказу Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області від 23.11.2020 №57. Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 09.01.2023 року апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою судді Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_4 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05.10.2021 по справі №480/8900/20 - закрито.

Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено судом апеляційної інстанції, що ОСОБА_1 з 23.11.2015 обіймала посаду керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду, про що свідчить запис у трудовій книжці НОМЕР_1 (а.с. 207 212, т.4), а також наказ ТУ ДСА в Сумській області від 23.11.2015 №70 "Про призначення ОСОБА_1 " (а.с. 182, т.2).

02.10.2020 заступником голови Сумського окружного адміністративного суду Прилипчуком О.А. складено доповідну записку на ім`я голови суду ОСОБА_3 (а.с. 9 -12, т.2), в якій повідомлено про те, що під час моніторингу КП ДСС встановлено, що 25.09.2020 та 30.09.2020 начальником відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики ОСОБА_5 було внесено до табелю обліку робочого часу КП ДСС відомості щодо перебування судді ОСОБА_6 у нарадчій кімнаті, у зв`язку з чим суддя не брав участі у розподілі справ 25.09.2020: № 480/6436/20, 480/6437/20; 30.07.2020: 480/6545/20; 01.10.2020: 480/6546/20, однак відповідно до вимог статті 31 КАС України, п. 2.3.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (в редакції від 15.09.2016), не передбачено внесення до КП ДСС відомостей у разі перебування судді в нарадчій кімнаті та відповідно не передбачено виключення судді при розподілі наступних справ. На пропозицію надати пояснення та провести службове розслідування керівником апарату ОСОБА_1 та начальником відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики ОСОБА_5 надано пояснення, за змістом яких не зазначено жодної норми, яка б надавала право вносити відомості до КП ДСС про перебування судді в нарадчій кімнаті, станом на дату складання доповідної записки керівник апарату ОСОБА_1 не надала відомостей про проведення службового розслідування. Крім того, на підставі подання судді ОСОБА_4 керівник апарату суду відповідно до п. 2.3.50. Положення про автоматизовану систему документообігу суду прийняла розпорядження № 118 від 22.09.2020 про повторний автоматизований розподіл судової справи № 480/4938/20 у зв`язку з відсутністю у судді Бондаря С.О. доступу до державної таємниці, що унеможливлює його участь у розгляді даної справи. У той же час відповідно до п.15 ч.1 ст.4 КАС України питання, пов`язані з процедурою розгляду адміністративної справи, та інші процесуальні питання вирішуються ухвалою, натомість відповідно до матеріалів справи встановлено, що жодним процесуальним рішенням суду у даній справі не встановлено неможливість суду у складі судді Бондаря С.О. розглянути дану справу з дотриманням вимог ч.13 ст.31 КАС України. Виходячи з викладеного, заступником голови суду запропоновано звернутися до ТУ ДСА в Сумській області про проведення перевірки виявлених фактів та вжиття відповідних заходів для уникнення допущень порушень в майбутньому.

15.10.2020 головою Сумського окружного адміністративного суду Воловиком С.В. внесено до ТУ ДСА в Сумській області подання про застосування дисциплінарного стягнення до керівника апарату за вих. № 03-23/25841/20 (а.с.5 - 8, т.2), в якому зазначено про виявлені порушення щодо повторного автоматизованого розподілу справи №480/4938/20 та безпідставне внесення начальником відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики ОСОБА_5 інформації до КП ДСС про перебування судді ОСОБА_6 у нарадчій кімнаті 25.09.2020 та 30.09.2020, викладено прохання провести перевірку за вказаними фактами та накласти на керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення.

До подання додано доповідну заступника голови СОАС (а.с. 9 12, т.2), пояснення керівника апарату ОСОБА_1 (а.с. 14-15, т.2), пояснення начальника відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики ОСОБА_5 (а.с. 13, т.2).

Наказом ТУ ДСА в Сумській області від 22.10.2020 № 55 Про порушення дисциплінарного провадження (а.с.16, т.2) у зв`язку з надходженням подання голови Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_3 від 15.10.2020 №03-23/25841/20 про застосування дисциплінарного стягнення до керівника апарату суду ОСОБА_1 порушено дисциплінарне провадження відносно керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 , Дисциплінарній комісії ТУ ДСА України в Сумській області доручено здійснити дисциплінарне провадження за фактами, викладеними у поданні голови суду ОСОБА_3 , згідно з Порядком здійснення дисциплінарного провадження.

Дисциплінарна комісія ТУ ДСА України в Сумській області (далі Дисциплінарна комісія) створена наказом ТУ ДСА України в Сумській області від 01.07.2019 №23 (а.с. 183, т.2) та затверджена у складі 6 осіб ( ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ) (додаток до наказу від 01.07.2019 № 23 (а.с. 184, т.2).

На запит голови дисциплінарної комісії від 22.10.2020 № 01-1808/20 керівником апарату ОСОБА_1 надано письмові пояснення від 27.10.2020 за вих. № 27195/20 (а.с. 21 23, т.2) з доданими документами на 50 арк., а на запит від 30.10.2020 № 01-1845/20 - пояснення від 03.11.2020 за вих. № 27959/20 (а.с. 103, т.2) з додатками на 19 арк.

Дисциплінарною комісією отримано також пояснення заступника керівника апарату суду ОСОБА_13 (а.с. 152 - 153, т.2), начальника відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики ОСОБА_5 , головного спеціаліста з інформаційних технологій суду ОСОБА_14 (а.с. 144, т. 2), провідного спеціаліста з інформаційних технологій суду ОСОБА_15 (а.с. 147, т.2), головного спеціаліста відділу документального забезпечення ОСОБА_16 (а.с. 155, т.2), зібрано ряд документів.

16.11.2020 Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ ТУ ДСА в Сумській області складено подання на ім`я начальника ТУ ДСА в Сумській області, в якому констатовано, що у діях ОСОБА_1 наявні дисциплінарні проступки:

- невиконання посадових обов`язків, що полягає, зокрема, у незабезпеченні контролю за роботою начальника відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики ОСОБА_5 (яка внесла позначку НК до табелю обліку робочого часу на свій розсуд, без законних на те підстав, керівник апарату знала про це, проте не провела жодної перевірки та не вжила жодних заходів, що вказує на факт прийняття нею дій підлеглої особи та факт погодження з такими діями), незабезпеченні контролю за спеціалістами з інформаційних технологій (які здійснюють налаштування Системи, зокрема, вносять дані суддів до КП ДСС без відповідних наказів керівника апарату), незабезпеченні правильного автоматизованого розподілу справ (головний спеціаліст ОСОБА_16 провела повторний авторозподіл справи між окремими суддями, із зазначенням грифу справи державна таємниця), невиконанні доручення заступника голови суду ОСОБА_17 про проведення службового розслідування щодо правомірності внесення начальником відділу ОСОБА_5 інформації до КП ДСС про перебування судді в нарадчій кімнаті;

- перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, що полягає у виданні немотивованого розпорядження про повторний авторозподіл справи №118 від 22.09.2020 на підставі не процесуального документа (подання судді ОСОБА_4 ), що сприяло неправильному повторному авторозподілу справи (виключно між суддями, які мають допуск та доступ до ДТ) та фактично змінила гриф справи на таємно, що, в свою чергу, призвело до порушення Закону України Про доступ до судових рішень в частині унеможливлення відкритого доступу в ЄДРСР до ухвали судді ОСОБА_18 від 13.10.2020 по справі № 480/4938/20.

Таким чином Дисциплінарною комісією визначено, що у діях ОСОБА_1 наявні дисциплінарні проступки, передбачені п.5 ч.2 ст.65 Закону України "Про державну службу", а саме, невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, та п. 7 ч.2 ст.65 Закону України "Про державну службу" - перевищення службових обов`язків, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення.

Відповідно до частини 5 статті 66 Закону України "Про державну службу" у разі вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини 2 статті 65 Закону України Про державну службу, до цього державного службовця може бути застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби, відтак Дисциплінарною комісією у поданні рекомендовано застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби.

Листом від 16.11.2020 № 01-1923/20 ТУ ДСА в Сумській області повідомлено голову СОАС ОСОБА_3 про необхідність внесення відповідно до статей 24, 154 Закону України Про судоустрій і статус суддів, ст.69 Закону України "Про державну службу" подання про накладення на керівника апарату суду ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення (а.с. 156, т.2).

Також листом від 16.11.2020 № 01-1921/20 ТУ ДСА в Сумській області повідомлено ОСОБА_1 про необхідність надання письмового пояснення начальнику ТУ ДСА України в Сумській області відповідно до вимог статті 75 Закону України "Про державну службу" (а.с. 187, т.2).

17.11.2020 за вих. № 03-23/29584/20 головою Сумського окружного адміністративного суду внесено начальнику ТУ ДСА України в Сумській області подання про застосування дисциплінарного стягнення до керівника апарату суду ОСОБА_1 у вигляді звільнення з посади державної служби (а.с. 189, т.2).

23.11.2020 керівник апарату ОСОБА_1 подала начальнику ТУ ДСА України в Сумській області письмові пояснення від 23.11.2020 № 30378/20 на виконання вимог статті 75 Закону України Про державну службу (вх. № 4224 від 23.11.2020), в яких заперечувала факт вчинення дисциплінарних проступків (а.с.215 - 219, т. 2).

Наказом ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 №57 "Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду" (а.с. 190 197, т.2) вирішено на підставі пункту 4 частини першої статті 66 та частини п`ятої статті 66 Закону України Про державну службу за вчинення проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 зазначеного Закону, звільнити ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду 23 листопада 2020 року. Підставою наказу зазначено: подання дисциплінарної комісії ТУ ДСА України в Сумській області від 16.11.2020, подання голови Сумського окружного адміністративного суду С.В. Воловика від 17.11.2020 № 03-23/29584/20 Про застосування дисциплінарного стягнення до керівника апарату суду ОСОБА_1 , пояснення ОСОБА_1 від 23.11.2020.

Зазначений наказ надіслано на електронну адресу позивача 23.11.2020, про що свідчить протокол про доведення інформації до відома державного службовця від 23.11.2020 із доданою скрінкопією знімку екрана та повідомленням про доставку електронної пошти (а.с. 198 200, т.2).

Наказом ТУ ДСА України в Сумській області від 24.11.2020 № 58 "Про внесення змін до наказу ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду" (а.с. 204, т.2), у зв`язку з повідомленням голови Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_3 про те, що керівник апарату цього суду ОСОБА_1 з 23 листопада 2020 року перебуває на лікарняному, та про те, що вона 23.11.2020 о 14 год. 20 хв. покинула робоче місце з метою відвідування лікарні (лист від 24.11.2020 № 03-23/30518/20) вирішено внести зміни до наказу ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду, доповнивши його пунктом 2 наступного змісту: 2. Застосувати до керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення в перший робочий день її повернення до виконання службових обов`язків.

Цей наказ надіслано на електронну адресу позивача 24.11.2020, про що свідчить протокол про доведення інформації до відома державного службовця від 24.11.2020 із доданою скрінкопією знімку екрана та повідомленням про доставку електронної пошти (а.с. 205 - 207, т.2).

Листом від 27.11.2020 № 03-23/31011/20 головою Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_3 повідомлено начальника ТУ ДСА України в Сумській області про те, що ОСОБА_1 27.11.2020 приступила до роботи після тимчасової непрацездатності і відповідно до наказу начальника ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 (зі змінами, внесеними наказом від 24.11.2020 № 58) 27 листопада 2020 року керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 звільнено із займаної посади, передано справи та майно, довірене їй у зв`язку з виконанням посадових обов`язків та проведено повний розрахунок (а.с. 222, т.2).

27.11.2020 у трудовій книжці позивача вчинено запис №21 про звільнення із займаної посади на підставі п.4 ч. 1 ст.66 та ч.5 ст.66 Закону України Про державну службу за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини 2 статті 65 зазначеного Закону (підстава наказ ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57, наказ ТУ ДСА України в Сумській області від 24.11.2020 № 58) (а.с. 211, т.4).

Крім того, встановлено, що 27.12.2019 керівником апарату ОСОБА_1 отримано Завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії Б або В на 2020 рік, затверджені головою СОАС ОСОБА_19 27.12.2019 (а.с. 26, т.3), які включали такі завдання:

1) забезпечення проведення аналізу роботи суду за 2019 рік (забезпечення здійснення аналізу роботи структурних підрозділів апарату суду та проведення підсумків роботи апарату суду за 2019 рік, строк виконання - січень);

2) організація ефективної роботи апарату суду (забезпечення своєчасного формування та надання Вищій кваліфікаційній комісії суддів України наявної в суді інформації щодо суддів, їх професійної діяльності для формування суддівського досьє, строк виконання протягом звітного періоду; забезпечення опрацювання, обговорення з працівниками апарату суду та впровадження в роботу суду Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом ДСА України від 20.08.2019 № 814, строк виконання січень);

3) забезпечення управління персоналом (забезпечення добору працівників апарату суду з дотриманням вимог законодавства, забезпечення дотримання працівниками апарату суду виконавської та службової дисципліни, а також заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності, забезпечення встановлення надбавок, доплат та премій працівникам апарату суду відповідно до законодавства, строк виконання протягом звітного періоду).

06.11.2020 керівником апарату суду ОСОБА_1 подано голові Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_3 . Звіт щодо виконання поставлених завдань і ключових показників (а.с. 27, т.3).

12.11.2020 головою Сумського окружного адміністративного суду складено та підписано Результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В за 2020 рік, щодо керівника апарату суду ОСОБА_1 , відповідно до яких в цілому виставлено негативну оцінку службової діяльності державного службовця. За змістом обґрунтування оцінки завдання 1 та 2 виконані своєчасно, але з певними недоліками. При цьому отриманий результат невисокої якості та досягнутий він не з високим ступенем самостійності. За таких обставин державний службовець отримав по 3 бали за кожне завдання. Завдання 3 виконано частково (порушені вимоги законодавства під час добору працівника, не забезпечено дотримання службової та виконавської дисципліни всіма працівниками апарату суду, не забезпечено щомісячне встановлення надбавок та премій), до виконання завдання державний службовець підійшов формально, у зв`язку з чим за його виконання отримав 1 бал. Отже, всього отримано 7 балів за 3 завдання, тобто середній бал складає 2,33, що відповідає негативній оцінці.

ОСОБА_1 , вважаючи протиправними наказ ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 "Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду" із змінами, внесеними наказом ТУ ДСА України в Сумській області від 24.11.2020 № 58, а також висновок за результатами оцінки її діяльності від 12.11.2020, звернулася із позовними вимогами у даній справі.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні адміністративного позову у повному обсязі, суд першої інстанції виходив з відсутності правових підстав для задоволення вимог ОСОБА_1 .

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Згідно частин 1, 6 статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Так, відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, правовий статус державного службовця врегульовані Законом України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року №889-VIII (далі по тексту - Закон №889-VIII, у редакції на час спірних правовідносин).

Відповідно до ч.3 ст.5 Закону №889-VIII дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Колегія суддів зазначає, що особливості правового регулювання державної служби в системі правосуддя визначаються законодавством про судоустрій і статус суддів (частина 4 статті 5 Закону № 889-VIII).

Частиною 1 статті 150 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII (далі по тексту Закон № 1402- VIII, у редакції на час спірних правовідносин) встановлено, що призначення на посади державних службовців, працівників, які виконують функції з обслуговування, оплата праці та соціальні гарантії працівників апаратів місцевих, апеляційних судів, вищих спеціалізованих судів, апарату Верховного Суду, секретаріатів Вищої ради правосуддя і Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Державної судової адміністрації України регулюються нормами законодавства про державну службу з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Відповідно до частини 1 статті 155 Закону №1402-VIII організаційне забезпечення роботи суду здійснює його апарат, який очолює керівник апарату.

Згідно з частиною 4 статті 155 цього ж Закону керівника апарату місцевого суду, його заступника призначає за погодженням голови відповідного суду на посаду та звільняє з посади начальник відповідного територіального управління Державної судової адміністрації України, а керівників апаратів апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду, Верховного Суду, їх заступників призначає за погодженням голови відповідного суду на посаду та звільняє з посади Голова Державної судової адміністрації України.

Пунктом 3 частини 1 статті 24 Закону № 1402- VIII передбачено, що голова місцевого суду: контролює ефективність діяльності апарату суду, погоджує призначення на посаду керівника апарату суду, заступника керівника апарату суду, а також вносить подання про застосування до керівника апарату суду, його заступника заохочення або накладення дисциплінарного стягнення відповідно до законодавства.

Частиною 1 статті 64 Закону №889-VIII визначено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Частиною 1 статті 65 Закону №889-VIII визначено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

За приписами частини 2 статті 65 Закону №889-VIII дисциплінарними проступками, зокрема, є: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (пункт 5 частини 2 статті 65 Закону); перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення (пункт 7 частини 2 статті 65 Закону).

Згідно з частиною 1 статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до ч.5 статті 66 Закону № 889-VIII звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

Частиною 1 статті 67 Закону № 889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Приписами статті 69 Закону №889-VIII визначено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "Б" та здійснюють повноваження керівників державної служби в державних органах, а також їх заступників, утворює суб`єкт призначення. Дисциплінарна комісія діє у складі не менше трьох членів. Члени дисциплінарної комісії здійснюють свої повноваження на громадських засадах. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

За приписами частини 1 статті 70 Закону № 889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 р. №1039 (далі по тексту Порядок № 1039).

Так, пунктом 4 Порядку №1039 передбачено, що дисциплінарне провадження розпочинається з моменту прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження та завершується прийняттям рішення про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Згідно з пунктом 33 Порядку №1039 комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити:

чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження;

чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку;

чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби;

чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності;

який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Відповідно до змісту пунктів 34, 36 Порядку № 1039 результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії.

За результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (керівника державної служби).

Відповідно до частини 1 статті 75 Закону №889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

Положення щодо оцінювання результатів службової діяльності визначені статтею 44 Закону № 889-VIII, згідно із якою результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри (частина 1).

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення) (частина 2).

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення (частина 3).

Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання.

Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (частина 4).

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням (частина 5).

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення) (частина 6).

Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 р. № 640 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10 липня 2019 р. № 591) (далі по тексту Порядок №640, у редакції, чинній на час спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 3 Порядку № 640 оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.

Згідно з пунктом 9 Порядку № 640 оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Відповідно до абз. 2 пункту 8 Порядку № 640 у разі звільнення державного службовця або його переведення на іншу посаду державної служби до затвердження висновку процедура оцінювання за посадою державної служби, яку він займав, припиняється.

За приписами пунктів 12 - 13, 16 Порядку №640 завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному.

Визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.

Висновок затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення у грудні звітного року.

Згідно з пунктами 37, 39 Порядку № 640 для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, оціночну співбесіду.

Оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період.

Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.

За змістом пунктів 40-1, 41 Порядку № 640 Служба управління персоналом узагальнює результати виконання завдань державними службовцями.

Якщо за підсумками визначення результатів виконання завдань державному службовцю виставлена негативна оцінка, служба управління персоналом інформує про це суб`єкта призначення та передає йому матеріали оцінювання такого державного службовця (завдання і ключові показники, звіт щодо виконання поставлених завдань і ключових показників (у разі подання), заповнену форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 8, зауваження державного службовця щодо оцінювання результатів його службової діяльності (у разі подання).

Для встановлення обґрунтованості виставлення державному службовцю негативної оцінки суб`єкт призначення вивчає матеріали оцінювання і в разі необхідності заслуховує пояснення відповідного державного службовця та/або його безпосереднього керівника.

У разі необґрунтованості негативної оцінки, виставленої державному службовцю, суб`єкт призначення зазначає своє обґрунтування у формі згідно з додатком 8 та не затверджує висновок з такою оцінкою. У такому разі процедура оцінювання результатів службової діяльності відповідного державного службовця припиняється.

Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В" в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

Відповідно до пунктів 47 - 49 Порядку № 640 у разі отримання державним службовцем негативної оцінки відповідний висновок може бути оскаржений таким державним службовцем.

Оскарження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорій "Б" або "В", здійснюється відповідно до статті 11 Закону України Про державну службу.

У скарзі державним службовцем зазначаються зауваження до балів за виконання того чи іншого завдання та наводяться факти, які спростовують критерії, що відповідають згаданому балу.

Висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця.

Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.

Колегія суддів зазначає, що з аналізу вказаних норм законодавства вбачається, що порядок проходження державної служби керівником апарату місцевого суду регламентується Законом № 889-VIII з особливостями, передбаченими Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

Посада керівника апарату місцевого суду відповідно до статті 6 Закону №889-VIII належить до категорії «Б».

За приписами Закону №889-VIII невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни є підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. До державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби. При цьому звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

Як вбачається з матеріалів даної справи, а саме із змісту наказу ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» позивача було звільнено з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду на підставі пункту 4 частини першої статті 66 та частини п`ятої статті 66 Закону України «Про державну службу» за вчинення проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 зазначеного Закону, а саме, перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення.

Колегія суддів зазначає, що у наказі ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 №57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» констатовано, що у діях ОСОБА_1 наявні два дисциплінарних проступки, а саме:

- невиконання посадових обов`язків, що полягає, зокрема, у незабезпеченні контролю за роботою начальника відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики ОСОБА_5 (яка внесла позначку «НК» до табелю обліку робочого часу на свій розсуд, без законних на те підстав, керівник апарату знала про це, проте не провела жодної перевірки та не вжила жодних заходів, що вказує на факт прийняття нею дій підлеглої особи та факт погодження з такими діями), незабезпеченні контролю за спеціалістами з інформаційних технологій (які здійснюють налаштування Системи, зокрема, вносять дані суддів до КП «ДСС» без відповідних наказів керівника апарату), незабезпеченні правильного автоматизованого розподілу справ (головний спеціаліст ОСОБА_16 провела повторний авторозподіл справи між окремими суддями, із зазначенням грифу справи державна таємниця), невиконанні доручення заступника голови суду ОСОБА_17 про проведення службового розслідування щодо правомірності внесення начальником відділу ОСОБА_5 інформації до КП ДСС про перебування судді в нарадчій кімнаті;

- перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, що полягає у виданні немотивованого розпорядження про повторний авторозподіл справи № 118 від 22.09.2020 на підставі непроцесуального документа (подання судді ОСОБА_4 ), що сприяло неправильному повторному авторозподілу справи (виключно між суддями, які мають допуск та доступ до ДТ) та фактично змінила гриф справи на «таємно», що, в свою чергу, призвело до порушення Закону України «Про доступ до судових рішень» в частині унеможливлення відкритого доступу в ЄДРСР до ухвали судді ОСОБА_18 від 13.10.2020 по справі № 480/4938/20.

При цьому, з огляду на те, що підставою для видання наказу ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» послугувало встановлення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме, перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, колегія суддів погоджується з доводами суду першої інстанції про те, що останній надавав правову оцінку саме цій підставі, не досліджуючи питання наявності іншого дисциплінарного проступку.

Крім того, зі змісту наявних в матеріалах справи письмових поясненнях (а.с. 14 16, т. 4) ТУ ДСА України в Сумській області вбачається, що єдиною підставою для звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду було вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу».

Надаючи правову оцінку оскаржуваному наказу ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 №57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду», колегія суддів зазначає наступне.

Так, факт перевищення ОСОБА_1 службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, на думку ТУ ДСА України в Сумській області, полягало у: 1) виданні немотивованого розпорядження про повторний авторозподіл справи № 118 від 22.09.2020 на підставі непроцесуального документа (подання судді Бондаря С.О.), що сприяло неправильному повторному авторозподілу справи (виключно між суддями, які мають допуск та доступ до ДТ) та 2) фактичній зміні грифу справи на «таємно», що, в свою чергу, призвело до порушення Закону України «Про доступ до судових рішень» в частині унеможливлення відкритого доступу в ЄДРСР до ухвали судді Глазька С.М. від 13.10.2020 по справі № 480/4938/20.

У ході дисциплінарного провадження встановлено та відображено в оскаржуваному наказі ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 №57, що 05.08.2020 до Сумського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_20 до Служби безпеки України в особі голови Баканова І., управління Служби безпеки України в Сумській області в особі начальника Олега Салюка про визнання незаконними та скасування наказів, визнання дій та бездіяльності протиправними. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справа розподілялась між всіма суддями, які фактично здійснювали судочинство, головуючим суддею було призначено ОСОБА_4 , а справі присвоєно номер 480/4938/20. Ухвалою від 11.08.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження, спочатку за правилами спрощеного позовного провадження, а пізніше за правилами загального позовного провадження (ухвала від 28.08.2020), призначивши підготовче засідання на 17.09.2020 (а.с. 80-81, т.2).

22.09.2020 суддя по справі №480/4938/20 надрукував подання на ім`я керівника апарату, в якому зазначив про необхідність дослідження по справі документів з грифом секретності «таємно», а оскільки у судді відсутній доступ до державної таємниці, необхідне здійснення повторного авторозподілу справи серед суддів, які мають доступ та допуск до державної таємниці.

22.09.2020 у справі № 480/4938/20 на підставі розпорядження керівника апарату суду №118 від 22.09.2020 та керуючись п.2.3.50. Положення головним спеціалістом Похіловою В.В. проведено повторний авторозподіл справи із зазначенням при цьому у картці справи на вкладці «Реквізити справи» у полі «Гриф справи» - державна таємниця, внаслідок чого повторний авто розподіл справи відбувався лише серед суддів: Прилипчук О.А., Воловик С.В., Опімах Л.М., Шаповал М.М. та Глазько С.М.

Водночас, судді Кравченко Є.Д., Шевченко І.Г., Діска А.Б., Павлічек В.О., Савицька Н.В., Соп`яненко О.В., Кунець О.М., Осіпова О.О., Гелета С.М., Бондар С.О. були виключені з відбору з приміткою «Не має доступу до інформації», суддя Кунець О.М. також виключена з приміткою «Хвороба».

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.09.2020 дана справа розподілена судді Глазьку С.М.

13.10.2020 по справі № 480/4938/20 суддя Глазько С.М. виніс ухвалу, в якій заявив самовідвід відповідно до підстав, визначених п. 5 ч. 1 ст. 36 КАС України, а саме, порушення порядку визначення судді для розгляду справи, що відбулось внаслідок проведення необґрунтованого авторозподілу, та, як наслідок, розгляду справи неповноважним складом суду.

Після винесення ухвали судді Глазька С.М. від 13.10.2020, справу розподілено ще декілька разів.

Так, матеріали дисциплінарної справи містять копію розпорядження керівника апарату суду № 118 від 22.09.2020 «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ» (а.с.43, т.2), у якому зазначено обґрунтування призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи: подання судді Бондаря С.О. про здійснення повторного авторозподілу справи через необхідність дослідження документів з грифом секретності «Таємно». Зміст розпорядження свідчить, що повторний автоматизований розподіл судової справи № 480/4938/20 призначено відповідно до пункту 2.3.50. Положення про автоматизовану систему документообігу суду у зв`язку з відсутністю у судді Бондаря С.О. доступу до державної таємниці, що унеможливлює його участь у розгляді даної справи (пункт 1). Пунктами 2, 3 розпорядження визначено відповідальній особі головному спеціалісту Похіловій В.В. прийняти це розпорядження до виконання під підпис, контроль за виконанням розпорядження покладено на Похілову В.В.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.09.2020 (а.с.41, т.2) повторний розподіл справи №480/4938/20 здійснено на підставі розпорядження щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ №118 від 22.09.2020 з причин відсутності у судді допуску або дозволу до роботи з документами, що містять інформацію з обмеженим доступом. При цьому протокол містить відомості, що суддя Бондар С.О. є відведеним суддею, а справу призначено судді Глазьку С.М. Вибір відбувався серед таких суддів, як ОСОБА_17 , ОСОБА_3 ОСОБА_21 , ОСОБА_19 , ОСОБА_18 , з відбору виключені судді Кравченко Є.Д., Шевченко І.Г., Діска А.Б., Павлічек В.О., Савицька Н.В., Соп`яненко О.В., Кунець О.М., Осіпова О.О., Гелета С.М., Бондар С.О. з приміткою «Не має допуску до інформації», суддя Кунець О.М. - з приміткою «Хвороба; Не має допуску до інформації». Розподіл проведено головним спеціалістом відділу документального забезпечення Похіловою В.В.

Надаючи оцінку доводам ТУ ДСА України в Сумській області щодо допущення ОСОБА_1 перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення внаслідок видання немотивованого розпорядження про повторний авторозподіл справи №118 від 22.09.2020 на підставі непроцесуального документа (подання судді), що сприяло неправильному повторному авторозподілу справи (виключно між суддями, які мають допуск та доступ до ДТ), колегія суддів звертає увагу на наступне.

Дисциплінарним проступком відповідно до пункту 7 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» є перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення.

Для встановлення наявності у діях особи складу дисциплінарного проступку, передбаченого вказаною правовою нормою, необхідно встановити факт перевищення державним службовцем службових повноважень. При цьому, нормативне регулювання не передбачає встановлення фактів зловживання владою або зловживання службовим становищем; корисливої мети; значної шкоди.

Наведене вище узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові Верховного Суду від 23.12.2020 у справі №1.380.2019.005924.

Під поняттям «перевищення службових повноважень» слід розуміти вчинення державним службовцем таких дій (прийняття рішення, наказу, розпорядження чи доручення), які виходять за межі наданих йому повноважень (не передбачені Законом), вчинення дій, які ніхто не має права виконувати або дозволяти.

Наведене вище узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у у постанові Верховного Суду від 19 листопада 2020 року у справі №160/2021/19.

Окрім того, поняття «перевищення службових повноважень» роз`яснено у пункті 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 26.12.2003 № 15 «Про судову практику у справах про перевищення влади або службових повноважень», відповідно до якого під перевищенням влади або службових повноважень треба розуміти: а) вчинення дій, які є компетенцією вищестоящої службової особи цього відомства чи службової особи іншого відомства; б) вчинення дій, виконання яких дозволяється тільки в особливих випадках, або з особливого дозволу, або з додержанням особливого порядку, - за відсутності цих умов; в) вчинення одноособово дій, які могли бути вчинені лише колегіально; г) вчинення дій, які ніхто не має права виконувати або дозволяти.

Колегія суддів звертає увагу, що порядок визначення складу суду для розгляду адміністративної справи передбачений статтею 31 КАС України, згідно із частиною першою якої визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Відповідно до частини 13 статті 31 КАС України справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, визначених цим Кодексом.

Частиною 19 статті 31 КАС України передбачено, що особливості розподілу судових справ встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Підпунктом 15.4. підпункту 15 пункту 1 розділу VII Перехідні положення КАС України встановлено, що до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється: до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше ніж три місяці з дня набрання ним чинності - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу; після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, визначеними цією редакцією Кодексу.

Рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 затверджено Положення про автоматизовану систему документообігу суду, яке на час виникнення спірних правовідносин діяло у редакції зі змінами, внесеними згідно з рішенням Ради суддів № 58 від 15.09.2016 ( далі по тексту Положення про АСДС).

Підпунктом 2.3.1. пункту 2.3. Положення про АСДС передбачено, що розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Відповідно до підпункту 2.3.2. пункту 2.3. Положення про АСДС визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ.

Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

Відповідно до підпункту 2.3.49. пункту 2.3. Положення про АСДС повторний автоматизований розподіл судових справ між суддями застосовується у випадках, визначених законом, а також з метою заміни одного, декількох суддів, всього складу суду, збільшення складу суду в порядку, визначеному підпунктами 2.3.4, 2.3.23 цього Положення.

Підпунктом 2.3.50. пункту 2.3. Положення про АСДС передбачено, що винятково у разі, коли суддя (судді) у передбачених законом випадках не може (не можуть) продовжувати розгляд справи, невирішені судові справи передаються для повторного автоматизованого розподілу за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду (особи, яка виконує його обов`язки), що додається до матеріалів справи.

Аналіз наведених вище норм вказує на те, що процесуальним законодавством закріплено принцип незмінності складу суду, який розглядає справу, винятком з якого є визначені законом випадки, які є підставою для повторного автоматизованого розподілу справи.

Підпункт 2.3.50. пункту 2.3. Положення про АСДС регламентує, що підставою для повторного автоматизованого розподілу справи є неможливість судді (суддів) у передбачених законом випадках продовжувати розгляд справи, у зв`язку з чим така невирішена судова справа передається для повторного автоматизованого розподілу за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду (особи, яка виконує його обов`язки).

При цьому Положення про АСДС не окреслює коло таких випадків, коли суддя не може продовжувати розгляд справи, а також не визначає документи, які підтверджують настання такого випадку.

Водночас пп. 2.3.17. п.2.3. Положення про АСДС передбачено, що збори суддів відповідного суду мають право розглядати питання щодо настання обставин, які унеможливлюють участь судді у розгляді судових справ, що може мати наслідком порушення строку розгляду судових справ, передбаченого відповідним процесуальним законом.

Пунктом 3.15. Засад використання автоматизованої системи документообігу Сумського окружного адміністративного суду, затверджених рішенням зборів суддів Сумського окружного адміністративного суду від 28.05.2015 № 11 (а.с. 19-22, т.3), визначено, що у разі припинення повноважень судді щодо здійснення ним правосуддя, звільнення його з посади судді або перебування у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку проводиться повторний автоматичний розподіл справ за письмовим розпорядженням керівника апарату згідно ст. 15-1 КАС України не пізніше одного робочого дня з дня виникнення обставин, що унеможливлюють здійснення суддею правосуддя.

Повторний автоматичний розподіл справ, що перебувають у провадженні судді та залишилися нерозглянутими суддею у разі тимчасової непрацездатності головуючого судді, в яких передбачені скорочені строки розгляду справ, а саме, спори, пов`язані з виборчим процесом, та спори, які повинні бути вирішені у строк до 96 годин, здійснюється з дня внесення відомостей до табелю обліку робочого часу про непрацюючого судді у найкоротший термін (негайно) на підставі розпорядження керівника апарату суду. В інших випадках повторний автоматичний розподіл справ незалежно від категорії спору у разі тривалої тимчасової непрацездатності здійснюється виключно на підставі розпорядження керівника апарату суду згідно рішень зборів суддів, що скликаються за ініціативою голови суду по кожному випадку окремо.

Повторний розподіл справ, що перебувають у провадженні судді та залишилися нерозглянутими суддею у разі настання інших обставин, які унеможливлюють його участь у розгляді даних справ (відпустка, відрядження тощо), що може мати наслідком порушення строку розгляду справ, передбаченого відповідним процесуальним законом, визначається аналогічно прийнятому рішенню зборів суду щодо випадків непрацездатності судді.

Отже, Засадами використання автоматизованої системи документообігу Сумського окружного адміністративного суду визначено особливості повторного автоматизованого розподілу справ у суді, зумовленого обставинами, за яких суддя не може здійснювати свої повноваження з розгляду справ у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відпусткою, відрядженням, припиненням повноважень тощо.

Колегія суддів звертає увагу, що окремо порядку повторного автоматизованого розподілу справи у разі відсутності у судді допуску до державної таємниці Засади використання автоматизованої системи документообігу Сумського окружного адміністративного суду не містять.

Приписами статті 18 Закону України «Про державну таємницю» передбачено, що з метою охорони державної таємниці впроваджуються, зокрема, спеціальний порядок допуску та доступу громадян до державної таємниці.

Відповідно до частини 2 статті 22 Закону України «Про державну таємницю» допуск до державної таємниці надається дієздатним громадянам України віком від 18 років, які потребують його за умовами своєї службової, виробничої, наукової чи науково-технічної діяльності або навчання, органами Служби безпеки України після проведення їх перевірки. Порядок надання допуску до державної таємниці визначається Кабінетом Міністрів України.

Отже, необхідною умовою роботи громадянина із відомостями, які становлять державну таємницю, є допуск до державної таємниці, який надається органами Служби безпеки України після проведення відповідної перевірки.

Так, в адміністративній справі №480/4938/20 суддя у поданні на ім`я керівника апарату повідомив про необхідність дослідження по справі документів з грифом секретності «таємно» та з огляду на відсутність у нього доступу до державної таємниці, просив здійснити повторний авторозподіл даної справи серед суддів, які мають доступ та допуск до державної таємниці.

Однак, колегія суддів звертає увагу, що ані КАС України, ані іншим нормативно-правовим актом, зокрема, Положенням про АСДС, не передбачено, що такий документ судді, як "подання" є обов`язковим до виконання керівнику апарату суду та є підставою для заміни судді та здійснення повторного автоматизованого розподілу справи.

При цьому, частиною 13 статті 31 КАС України закріплено принцип незмінності складу суду, який розглядає справу, згідно з яким справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, визначених цим Кодексом.

Згідно з частиною 1 статті 35 КАС України також визначено, що справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи.

У разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом (частина 2 статті 35 КАС України).

Відповідно до пункту 15 частини 1 статті 4 КАС України ухвала - письмове або усне рішення суду будь-якої інстанції в адміністративній справі, яким вирішуються питання, пов`язані з процедурою розгляду адміністративної справи, та інші процесуальні питання.

Колегія суддів зазначає, що факт неможливості розгляду справи суддею у зв`язку із відсутністю допуску до державної таємниці підлягає з`ясуванню виходячи із конкретних матеріалів справи, які свідчать, що у справі підлягають дослідженню документи, які містять державну таємницю.

Отже, таке питання є процесуальним та підлягає вирішенню суддею шляхом прийняття судового рішення (відповідної ухвали суду).

Таким чином, оскільки питання подальшого розгляду справи суддею, який не має допуску до державної таємниці, є процесуальним питанням, пов`язаним з процедурою розгляду адміністративної справи, воно має вирішуватись, шляхом постановлення відповідної ухвали, яка в свою чергу, зумовлює виникнення у керівника апарату повноваження прийняти розпорядження про повторний автоматизований розподіл справи.

При цьому, КАС України не визначено окремого порядку постановлення ухвали у разі неможливості розгляду справи суддею у зв`язку із відсутністю допуску до державної таємниці.

Однак, приписами статей 36, 37 КАС України передбачено обставини, за яких суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу). При цьому за змістом пункту 4 частини 1 статті 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Колегія суддів вважає за можливе врахувати в даному випадку правову позицію Верховного Суду, викладену в ухвалі від 26.05.2021 по справі №9901/47/21, в якій останній зазначив, що фактично за умови неможливості дослідження матеріалів, які мають значення для справи, і які містять державну таємницю, неможливо повно, об`єктивно і всебічно з`ясувати обставини справи та ухвалити законне та обґрунтоване рішення, відтак такі обставини свідчать про наявність підстав для відводу (самовідводу) судді та передачі справи на повторний автоматизований розподіл.

Оскільки Засадами використання автоматизованої системи документообігу Сумського окружного адміністративного суду особливості повторного автоматизованого розподілу справи у разі відсутності у судді допуску до державної таємниці не визначено, при вирішенні питання про наявність підстав для повторного автоматизованого розподілу справи підлягали застосуванню норми процесуального закону у взаємозв`язку із нормами Положення про АСДС.

Згідно частини 3 статті 155 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» керівник апарату суду несе персональну відповідальність за належне організаційне забезпечення суду, суддів та судового процесу, функціонування Єдиної судової інформаційної (автоматизованої) системи, інформує збори суддів про свою діяльність.

Згідно з пунктом 2.8. посадової інструкції керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду, погодженої головою Сумського окружного адміністративного суду 26.09.2019 та затвердженої начальником ТУ ДСА України в Сумській області 26.09.2019, яка наявна в матеріалах даної справи, керівник апарату забезпечує функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (до початку її функціонування - автоматизованої системи документообігу суду), автоматизованого розподілу справ між суддями.

Тобто, з огляду на наведене вище забезпечення функціонування автоматизованої системи документообігу суду, автоматизованого розподілу справ між суддями належало до повноважень позивача, як керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду, відповідно до вимог законодавства та її посадової інструкції.

Колегія суддів звертає увагу, що у контексті спірних правовідносин у даній справі, ані КАС України, ані іншим нормативно-правовим актом, зокрема, Положенням про АСДС, не передбачено, що такий документ судді, як "подання" є обов`язковим до виконання керівником апарату суду та є підставою для заміни судді та здійснення повторного автоматизованого розподілу справи, а тому з урахуванням роз`яснення поняття «перевищення службових повноважень» викладеного у пункті 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 26.12.2003 № 15 «Про судову практику у справах про перевищення влади або службових повноважень», вірними є висновки ТУ ДСА України в Сумській області, що керівник апарату Сумського окружного адміністративного суду Недайхліб К.І., прийнявши розпорядження №118 від 22.09.2020 «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ» (а.с.43, т.2) на підставі подання судді про здійснення повторного авто розподілу справи № 480/4938/20 через необхідність дослідження документів з грифом секретності «Таємно», перевищила повноваження щодо забезпечення автоматизованого розподілу справ між суддями, оскільки прийняла рішення про повторний автоматизований розподіл справи, ухвалення якого допускається винятково у разі, коли суддя (судді) у передбачених законом випадках не може (не можуть) продовжувати розгляд справи, за відсутності належного документа (процесуального документа судді), що підтверджує неможливість продовження розгляду справи.

При цьому, колегія суддів звертає додатково увагу, що в наявності по справі №480/4938/20 були ухвали суду першої інстанції, обов`язкові для виконання, щодо розгляду цієї справи складом суду за правилами загального позовного провадження, а саме: ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 11.08.2020 було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження, спочатку за правилами спрощеного позовного провадження, а пізніше за правилами загального позовного провадження (ухвала Сумського окружного адміністративного суду) від 28.08.2020), призначивши підготовче засідання на 17.09.2020 (а.с. 80-81, т.2).

У зв`язку з наведеним вище, порушення порядку визначення судді для розгляду справи №480/4938/20, встановленого статтею 31 КАС України, послугувало підставою для постановлення суддею Глазьком С.М. ухвали про самовідвід від 13.10.2020 (а.с. 163 164, т.2), та подальшого повторного автоматизованого розподілу справи №480/4938/20, на підставі розпорядження в.о. керівника апарату №142 від 15.10.2020 (а.с.129, т.2) згідно із протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.10.2020 (а.с. 107 108, т.2).

При цьому, щодо доводів позивача про те, що законодавством України не надано право керівнику апарату не погоджуватися з діями судді і фактично вказувати судді, як діяти та який процесуальний документ виносити по справі, а також повноважень щодо повернення справи судді, яка ним передана до канцелярії суду з поданням про здійснення повторного авторозподілу, то колегія суддів відхиляє їх, з огляду на таке.

Так, у ході розгляду справи документально не підтверджено, що суддею було здано до канцелярії справу № 480/4938/20 разом із поданням про здійснення повторного автоматизованого розподілу, оскільки в КП ДСС відсутній Журнал передачі справи до канцелярії Сумського окружного адміністративного суду від 22.09.2020, натомість наявні відомості лише щодо подання судді про автоматизований розподіл справи від 22.09.2020, про що свідчить скрін-шот з програми ДСС (а.с. 31, т.4) та додаткові пояснення Сумського окружного адміністративного суду (а.с. 27 30, т.4). Отже, фактично розпорядження № 118 від 22.09.2020 прийнято позивачем, як керівником апарату, лише на підставі подання судді , за відсутності справи № 480/4938/20.

Крім того, норми п. 2.3.50. Положення про АСДС вимагають, щоб керівник апарату виносив вмотивоване розпорядження щодо передачі невирішеної судової справи для повторного автоматизованого розподілу, тобто розпорядження, яке містить мотиви і підстави для повторного автоматизованого розподілу, передбачені чинним законодавством. При цьому наявність підстав для автоматизованого розподілу має бути підтверджена належними та достовірними документами. Отже, за відсутності підстав для повторного автоматизованого розподілу справи керівник апарату не має обов`язку щодо прийняття відповідного розпорядження щодо передачі невирішеної судової справи для повторного автоматизованого розподілу. Вирішення питання про наявність визначеного законодавством виняткового випадку, коли суддя не може продовжувати розгляд справи, лежить виключно у сфері відповідальності керівника апарату.

Факт отримання лише інформації (певних документів, яким в даному випадку є згадане подання судді ) про неможливість продовження розгляду справи суддею через відсутність допуску до державної таємниці без відповідної ухвали судді (суду) з матеріалами справи, яка підлягає повторному автоматизованому розподілу, не є правовою підставою для виникнення у керівника апарату, яким є позивач у даному випадку, повноваження прийняти розпорядження про повторний автоматизований розподіл справи.

В даному випадку позивач, як керівник апарату, здійснювала повноваження щодо забезпечення автоматизованого розподілу справ між суддями як посадова особа органу державного влади - Сумського окружного адміністративного суду, відтак мала керуватися спеціально-дозвільним принципом, тобто дозволено лише те, що прямо передбачено законом.

Отже, позивач при вирішенні питання про наявність підстав для повторного автоматизованого розподілу справи №480/4938/20 мала врахувати, що складання суддею такого документу, як подання про повторний автоматизований розподіл справи, у разі відсутності доступу до державної таємниці, якщо розгляд справи передбачає дослідження документів, які містять державну таємницю, не передбачено жодним нормативно-правовим актом, однак відповідні обставини позивачем не взято до уваги, натомість покладено вказаний документ в обґрунтування розпорядження №118 від 22.09.2020 «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ».

В даному випадку, факт перевищення службових повноважень керівником апарату ОСОБА_1 , що полягає у виданні немотивованого розпорядження про повторний авторозподіл справи №118 від 22.09.2020 на підставі не процесуального документа (подання судді) обґрунтовано ТУ ДСА України в Сумській області та підтверджено належними та допустимими доказами, в тому числі, матеріалами дисциплінарної справи щодо ОСОБА_1 .

Відповідно до частини 1 статті 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Частиною 2 статті 67 Закону № 889-VIII передбачено, що обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Так, у наказі ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» зазначено, що під час розгляду дисциплінарної справи ОСОБА_1 заперечувала визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку та не усвідомлювала його. Наявність обставин, що пом`якшують відповідальність державного службовця ОСОБА_1 , дисциплінарною комісією під час розгляду дисциплінарної справи, а також суб`єктом призначення під час визначення дисциплінарного стягнення не встановлено, як і не обґрунтовано позивачем під час розгляду справи.

Відповідно до частини 4 статті 67 Закону №889-VIII обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або токсичних засобів;2) вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого державного службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення щодо нього; 4) вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави і суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп; 5) настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до характеристики ОСОБА_1 , керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду (а.с. 17, т. 2), складеній головою Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_3 27.10.2020 для подання до дисциплінарної комісії ТУ ДСА України в Сумській області та долученій до дисциплінарної справи відносно ОСОБА_1 , зазначено, що 26 серпня 2020 року до керівника апарату ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани (наказ ТУ ДСА України в Сумській області від 26.08.2020 №43), а 19 жовтня 2020 року до неї застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді повідомлення про неповну службову відповідність (наказ ТУ ДСА України в Сумській області від 19.10.2020 №53).

Крім того, колегія суддів додатково звертає увагу, що у ході дисциплінарного провадження та під час прийняття оскаржуваного наказу ТУ ДСА України в Сумській області, також досліджувалася характеристика позивача.

Колегія суддів зазначає, що вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме, перевищення службових повноважень якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, є достатньою підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади державної служби.

Щодо доводів апеляційної скарги про те, що щоб притягнути особу до відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п.7 ч.2 статті 65 Закону України "Про державну службу", відповідач ТУ ДСА в Сумській області, мало б переконатись в тому, що цей проступок не містить складу кримінального правопорушення, передбаченого статтею 376-1 КК України, оскільки саме по собі перевищення службових повноважень не є підставою звільнення особи на підставі зазначеної норми, вказуючи, що звільнення з підстав, передбачених п.7 ч.2 ст.65 Закону №889-VIII можливе виключно після перевірки компетентними органами дій особи на предмет наявності в таких діях складу адміністративного чи кримінального правопорушення, то колегія суддів відхиляє наведені доводи, як такі, що не впливають на вирішення даної справи, оскільки в даному випадку відповідачем (ТУ ДСА в Сумській області) у ході дисциплінарного провадження встановлювалося питання перевищення позивачем службових повноважень, не пов`язаних з наявності в діях позивача складу адміністративного чи кримінального правопорушення.

З огляду на наведене вище, а також те, що вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме, перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, є підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади державної служби, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що наказом ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду», яким вирішено на підставі пункту 4 частини першої статті 66 та частини п`ятої статті 66 Закону України «Про державну службу» за вчинення проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 зазначеного Закону, звільнити позивача з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду 23 листопада 2020 року, прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені законодавством, обґрунтовано, з урахуванням обставин, які мали значення для його прийняття.

При цьому, з огляду на повідомлення голови Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_3 про те, що керівник апарату цього суду ОСОБА_1 з 23 листопада 2020 року перебуває на лікарняному, та про те, що вона 23.11.2020 о 14 год. 20 хв. покинула робоче місце з метою відвідування лікарні (лист від 24.11.2020 № 03-23/30518/20), ТУ ДСА України в Сумській області було прийнято наказ від 24.11.2020 № 58 «Про внесення змін до наказу ТУ ДСА України в Сумській області» від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду», яким доповнено наказ ТУ ДСА України в Сумській області» від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» пунктом 2 наступного змісту: « 2. Застосувати до керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення в перший робочий день її повернення до виконання службових обов`язків».

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 87 Закону №889-VIII підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є, зокрема, вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення.

Частиною 5 статті 87 Закону № 889-VIII визначено, що наказ (розпорядження) про звільнення державного службовця у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, може бути виданий суб`єктом призначення або керівником державної служби у період тимчасової непрацездатності державного службовця або його відпустки із зазначенням дати звільнення, яка є першим робочим днем, наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність, або першим робочим днем після закінчення відпустки.

Отже, наказ від 24.11.2020 № 58 «Про внесення змін до наказу ТУ ДСА України в Сумській області» від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» також прийнято з урахуванням вимог законодавства та обставин справи.

Надаючи правову оцінку доводам позивача, викладеним в скарзі останнього про те, що в оскаржуваному наказі ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» було неправильно зазначено норми законодавства як підстави звільнення її з посади керівника апарату суду, зазначаючи про те, що у згаданому наказі зазначено, що вона звільнена на підставі п.4 ч.1 ст.66 та ч.5 ст.66 Закону №889-VIII за вчинення проступку, передбаченого п.7 ч.2 ст.65 зазначеного Закону, однак ст.65 Закону №889-VIII містить визначення підстав для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності, а в ст.66 цього Закону визначаються лише види дисциплінарних стягнень та загальні умови їх застосування, підстави ж припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення визначає стаття 87 цього Закону № 889-VІІІ, колегія суддів зазначає наступне.

Так, загальні підходи до оцінки недоліків форми рішення сформульовані Верховним Судом у постановах від 19.05.2020 у справі №820/2300/18, від 30.04.2020 у справі №810/384/16, від 17.03.2020 у справі № 808/4140/15, від 25.01.2019 у справі № 812/1112/16, у яких Верховний Суд звернув увагу, що окремі дефекти форми рішення суб`єкта владних повноважень не повинні сприйматися як безумовні підстави для висновку щодо протиправності спірного рішення і, як наслідок, про його скасування.

Якщо спірне рішення прийняте суб`єктом владних повноважень у межах своєї компетенції та з його змісту можна чітко встановити зміст цього рішення (зокрема, порушення законодавства, за які застосовуються відповідні санкції, та розмір останніх), таке рішення може бути визнане судом правомірним навіть у разі, коли не дотримано окремих елементів. Технічні помилки не є недоліками форми оскаржуваного індивідуального акту.

Колегія суддів вважає наведені висновки застосовними і у цій справі, позаяк правовідносини у справі стосуються, зокрема, недоліків форми індивідуального акту (наказу про звільнення).

За наведених обставин, колегія суддів вважає, що не зазначення у наказі про застосування дисциплінарного стягнення - звільнення з посади державної служби, норми, якою регулюються підстави припинення державної служби, не свідчить про невідповідність оскаржуваного наказу критеріям, встановлених частиною другою статті 2 КАС України та не може бути підставою для визнання його протиправним.

З матеріалів справи встановлено, що в оскаржуваному наказі вказано підставу для його видання (подання дисциплінарної комісії ТУ ДСА в Сумській області від 16.11.2020, подання голови Сумського окружного адміністративного суду С.В. Воловика від 17.11.2020 № 03-23/29584/20 "Про застосування дисциплінарного стягнення до керівника апарату суду ОСОБА_1 ", пояснення ОСОБА_1 від 23.11.2020) та чітко зазначено підстави звільнення (пункт 4 частини першої статті 66 та частини п`ятої статті 66 Закону №889-VIII за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 Закону №889-VIII).

Наведене вище також узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 01.09.2022 року по справі №480/8900/20.

Таким чином, наведені вище доводи апеляційної скарги щодо протиправності оскаржуваного наказу ТУ ДСА в Сумській області, є необґрунтованими.

Щодо доводів позивача про те, що голова суду не мав права на внесення подання, в якому просив ТУ ДСА в Сумській області провести перевірку відносно неї - керівника апарату суду, зазначаючи при цьому на те, що у повноваженнях голови суду відсутні повноваження щодо ініціювання перевірки роботи керівника апарату суду, голова суду може лише вносить подання начальнику ТУ ДСА в Сумській області щодо застосування до керівника апарату суду дисциплінарного стягнення, посилаючись при цьому на правову позицію, викладену у постанові ВС КАС від 16 квітня 2020 року справа №804/4069/17, а тому зазначене є самостійною підставою для визнання протиправним та скасування наказу про її звільнення, то колегія суддів відхиляє наведені доводи, з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 68 Закону №889-VIII дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення.

Пунктом 3 частини 1 статті 24 Закону "Про судоустрій і статус суддів" визначено, що голова місцевого суду контролює ефективність діяльності апарату суду, погоджує призначення на посаду керівника апарату суду, заступника керівника апарату суду, а також вносить подання про застосування до керівника апарату суду, його заступника заохочення або накладення дисциплінарного стягнення відповідно до законодавства.

Згідно з частиною четвертою статті 155 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" керівника апарату місцевого суду, його заступника призначає за погодженням голови відповідного суду на посаду та звільняє з посади начальник відповідного територіального управління Державної судової адміністрації України.

При цьому, правове регулювання статей 68,71 Закону №889-VIII зазнало змін, згідно Закону № 117-ІХ від 19.09.2019 та було викладено в наступній редакції.

Так, згідно частини першої статті 68 Закону № 889-VIII, дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження):

міністром - стосовно державного секретаря відповідного міністерства;

суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців.

Приписами статті 71 Закону №889-VIII визначено, що Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 18.08.2022 року по справі №480/3500/21, яка підлягає застосуванню у спірних правовідносинах відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, суд касаційної інстанції зазначив, що норми статті 71 Закону №889-VIII в рамках розгляду справ №480/3500/21 та №804/4069/17 мають відмінне нормативне тлумачення, що виражається в передбаченні можливості проведення службового розслідування та відсутності такої можливості згідно Закону № 117-ІХ від 19.09.2019 і відсилання до підзаконного нормативно правового акту, яким визначається процедура здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців.

Окрім того, приписами частини першої статті 68 Закону №889-VIII, станом на час виникнення спірних правовідносин в рамках справи №480/3500/21, не було передбачено застереження щодо ініціювання дисциплінарного провадження виключно суб`єктом призначення, як це передбачалося редакцією норми при розгляді справи №804/4069/17, а було визначено, що суб`єкт призначення лише видає наказ, яким і порушується дисциплінарне провадження.

Відтак, в даному випадку норми частини першої статті 68 Закону № 889-VIII, не позбавляли права голови суду ініціювати порушення дисциплінарного провадження відносно позивача - керівника апарату. Більше того, голова суду, звертаючись з ініціативою щодо порушення дисциплінарного провадження, не порушив дискреційні повноваження начальника Територіального управління ДСА України в Сумській області щодо видання наказу про порушення дисциплінарного провадження відносно позивача, визначені приписами даної статті Закону.

Отже, висновки суду першої інстанції про те, що ініціювання головою суду порушення дисциплінарного провадження не суперечить чинному законодавству, є вірними.

Колегія суддів зазначає, що висновок Верховного Суду у справі №804/4069/17 не підлягає врахуванню у даній справі, оскільки даний висновок висловлений у правовідносинах, які не є подібними, зокрема, постановлений за правового регулювання, відмінного, ніж в рамках справи №480/3500/21.

Окрім того, колегія суддів звертає увагу, що наказ ТУ ДСА в Сумській області від 22.10.2020 №55 «Про порушення дисциплінарного провадження» не є предметом оскарження у справі та є реалізованим.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що дії голови суду ОСОБА_3 до неї, як керівника апарату суду, свідчать про упереджене і необ`єктивне ставлення, є особистими припущеннями скаржника, які не знайшли свого підтвердження у ході апеляційного перегляду даної справи.

Щодо доводів позивача про позбавлення її права на ознайомлення із матеріалами дисциплінарної справи на підставі відповідної заяви то такі доводи є необґрунтованими, оскільки після подання заяви про ознайомлення із матеріалами справи від 12.11.2020 №29034/20 (вх.№ 4094 від 12.11.2020) (а.с. 185, т.2) у дату, вказану у заяві (13.11.2020), позивач не прибула для ознайомлення, що не заперечується сторонами у справі, доказів на підтвердження факту відмови ТУ ДСА України в Сумській області у наданні матеріалів дисциплінарної справи на ознайомлення позивачем не надано, при цьому резолюція на заяві свідчить про погодження на надання доступу позивачу до матеріалів дисциплінарної справи.

Стосовно посилання позивача на порушення процедури дисциплінарного провадження у зв`язку з тим, що для здійснення дисциплінарного провадження відносно неї дисциплінарна комісія окремо не створювалася, а провадження здійснювалося постійно діючою у ТУ ДСА України в Сумській області дисциплінарною комісією, вважаючи її нелегітимною, то колегія суддів відхиляє наведені посилання, з огляду на таке.

Відповідно до частин 1, 2 статті 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "Б" та здійснюють повноваження керівників державної служби в державних органах, а також їх заступників, утворює суб`єкт призначення.

Дисциплінарна комісія діє у складі не менше трьох членів (частина 3 статті 69 Закону № 889-VIII).

Приписи аналогічного змісту передбачені пунктами 7, 8, 10 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 р. №1039.

Відповідно до пункту 12 Порядку №1039 у разі неможливості утворення в державному органі дисциплінарної комісії дисциплінарні провадження щодо державних службовців зазначеного органу здійснюються дисциплінарною комісією державного органу вищого рівня в порядку підпорядкування.

У разі відсутності державного органу вищого рівня дисциплінарна комісія утворюється одноразово для здійснення конкретного дисциплінарного провадження за рішенням НАДС з урахуванням вимог цього Порядку за поданням особи, яка прийняла рішення про порушення дисциплінарного провадження.

Пунктом 15 Порядку №1039 визначено, що з числа членів Комісії обирається головуючий відкритим голосуванням більшістю голосів присутніх на засіданні Комісії членів строком на три місяці.

Отже, з огляду на наведене вище, утворення дисциплінарної комісії одноразово для здійснення конкретного дисциплінарного провадження вимагається лише у випадку, передбаченому пунктом 12 Порядку №1039, в інших випадках дисциплінарна комісія діє у відповідному державному органі на загальних засадах.

Так, Дисциплінарна комісія ТУ ДСА України в Сумській області створена наказом ТУ ДСА України в Сумській області від 01.07.2019 №23 (а.с.183, т.2) із здійсненням функцій у встановленому законодавством порядку до закінчення строку повноважень (до 30.06.2022) та затверджена у складі 6 осіб ( ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ) (додаток до наказу від 01.07.2019 №23 (а.с. 184, т.2). Склад та кількість членів Дисциплінарної комісії не суперечить вимогам законодавства.

Дисциплінарна комісія ТУ ДСА України в Сумській області була утворена до прийняття Кабінетом Міністрів України постанови від 04.12.2019 № 1039 та відповідно до приписів статті 69 Закону № 889-VIII, які діяли станом на момент її утворення.

Заперечень щодо неналежності її складу, станом на момент утворення, позивачем не наведено.

Кількісний склад дисциплінарної комісії також відповідає приписам пункту 10 Порядку №1039, оскільки вимога даної норми встановлює мінімально допустиму кількість членів дисциплінарної комісії (не менше трьох). Водночас, заборони щодо включення в склад дисциплінарної комісії більше, ніж трьох осіб (що, в даних спірних правовідносинах становить 6 осіб), норма пункту 10 Порядку не містить.

Згідно роз`яснення Національного агентства України з питань державної служби від 23.07.2020 № 109 р/з, дисциплінарна комісія формується після прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження із числа працівників органу, в якому утворюється відповідна дисциплінарна комісія, та утворюється разово для здійснення конкретного дисциплінарного провадження.

Наказом ТУ ДСА в Сумській області від 22.10.2020 № 55 «Про порушення дисциплінарного провадження» (а.с.16, т.2) порушено дисциплінарне провадження відносно керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 та Дисциплінарній комісії ТУ ДСА України в Сумській області доручено здійснити дисциплінарне провадження за фактами, викладеними у поданні голови суду ОСОБА_3 , згідно з Порядком здійснення дисциплінарного провадження.

Колегія суддів зазначає, що дисциплінарна комісія, утворена до набрання чинності Закону №117-ІХ від 19.09.2019 та з дотриманням вимог статті 69 Закону №889-VIII (в редакції до 19.09.2019), вправі здійснювати свої повноваження до закінчення строку, на який її було утворено, за умови відповідності її складу вимогам приписів статті 69 Закону № 889-VIII та Порядку №1039, станом на момент порушення дисциплінарного провадження.

Отже, Дисциплінарна комісія ТУ ДСА України в Сумській області під час здійснення дисциплінарного провадження відносно керівника апарату ОСОБА_1 діяла відповідно до вимог законодавства, а тому відповідні доводи позивача, викладені у скарзі щодо нелегітимності дисциплінарної комісії та неналежним її формуванням є необґрунтованими.

Доводи апеляційної скарги про те, що Дисциплінарна комісія ТУ ДСА в Сумській області в зв`язку з порушенням процедури її формування та здійснення дисциплінарного провадження зробила висновки, які не відповідають фактичним обставинам справи та суперечать вимогам діючого законодавства є такими, що не знайшли свого підтвердження у ході апеляційного перегляду даної справи, є необґрунтованими та такими, що спростовуються наведеними вище висновками суду у даній справі.

Стосовно доводів апеляційної скарги щодо упередженості і змови між начальником ТУ ДСА в Сумській області ОСОБА_2 , головою Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_3 та головою дисциплінарної комісії ТУ ДСА в Сумській обл. Петренком І.В. відносно звільнення її з посади керівника апарату суду 23.11.2020, не чекаючи навіть кінцевих її пояснень, а також доводів апеляційної скарги про те, що в діях ОСОБА_7 наявний потенційний конфлікт інтересів, який є головою дисциплінарної комісії, сформованої наказом начальника ТУ ДСА в Сумській області №23 від 01.07.2019 строком на три роки, оскільки ним же, як виконуючим обов`язки голови ТУ ДСА в Сумській області, наказом №55 від 22.20.2020 було порушено відносно позивача дисциплінарне провадження і зобов`язано дисциплінарну комісію здійснити дисциплінарне провадження, то колегія суддів відхиляє наведені доводи скаржника, оскільки з матеріалів справи не вбачається жодних порушень, які б вплинули на правомірність висновків дисциплінарної комісії та прийнятого за наслідками роботи останньої оскаржуваного наказу ТУ ДСА в Сумській області. Окрім того, з матеріалів справи вбачається, що пояснення позивача надані у ході дисциплінарного провадження були враховані відповідною комісією, у т.ч. пояснення позивача від 23.11.2022 року за вх. №4224. Оскаржуваний наказ ТУ ДСА в Сумській області містить посилання на врахування вказаних пояснень позивача від цієї дати. Відповідно суд апеляційної інстанції не вбачає будь - яких порушень прав позивача.

Стосовно доводів третьої особи, Професійної спілки "Справедливість" Управління державної служби України з питань праці у Сумській області, про те, що позивача притягнено до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з порушенням норм КЗпП України з огляду на те, що позивач є членом Профспілки «Справедливість», а 20.11.2002 рішенням виборного органу профспілки позивача введено до складу керівного/виборного органу профспілки «Справедливість», однак відповідач за попередньою згодою на звільнення ОСОБА_1 до профспілки не звертався, то колегія суддів відхиляє такі доводи, з огляду на наступне.

Згідно частини 1 статті 43-1 Кодексу законів про працю України (далі по тексту - КЗпП України) розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу без згоди виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) допускається у випадках, зокрема: звільнення з підприємства, установи, організації, де немає первинної профспілкової організації; звільнення керівника підприємства, установи, організації (філіалу, представництва, відділення та іншого відокремленого підрозділу), його заступників, головного бухгалтера підприємства, установи, організації, його заступників, а також працівників, які мають статус державних службовців відповідно до Закону № 889-VIII, керівних працівників, які обираються, затверджуються або призначаються на посади державними органами, органами місцевого самоврядування, а також громадськими організаціями та іншими об`єднаннями громадян.

Оскільки у Сумському окружному адміністративному суді первинна профспілкова організація не створювалася, що не заперечувалося учасниками справи, а також те, що позивач мала статус державного службовця відповідно до Закону №889-VIII, звільнення останнього за ініціативою суб`єкта призначення не вимагало отримання згоди виборного органу первинної профспілкової організації.

З огляду на наведене вище, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо необґрунтованості та відсутності обґрунтованих правових підстав для задоволення вимог про визнання протиправним та скасування наказу Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 "Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду», зі змінами, внесеними наказом № 58 від 24.11.2020 «Про внесення змін до наказу ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 "Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» та відповідно похідних вимог про поновлення ОСОБА_1 на посаді керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду з 27.11.2020; стягнення з Сумського окружного адміністративного суду на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 27.11.2020 до моменту набрання рішенням суду про поновлення на займаній посаді законної сили з розрахунку 1034,26 грн. середньоденної заробітної плати; допущення негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду, допущення негайного виконання рішення суду в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в розмірі суми заробітку за один місяць.

Щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", затвердженого головою Сумського окружного адміністративного суду Воловиком С.В. 12.11.2020 відносно ОСОБА_1 , то колегія суддів зазначає наступне.

Так, оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, передбачене статтею 44 Закону №889-VIII, здійснюється щороку для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри і згідно з пунктом 9 Порядку №640 включає три етапи: 1)визначення завдань і ключових показників; 2) визначення результатів виконання завдань; 3) затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

За приписами пунктів 12 - 13, 16 Порядку №640 завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному.

Визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.

Висновок затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення у грудні звітного року.

Матеріалами справи підтверджено, що 27.12.2019 керівником апарату ОСОБА_1 отримано Завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або « В» на 2020 рік, затверджені головою Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_19 27.12.2019 (а.с. 26, т.3), а 12.11.2020 головою Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_3 складено та підписано Результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2020 рік, щодо керівника апарату суду ОСОБА_1 , відповідно до яких в цілому виставлено негативну оцінку службової діяльності державного службовця (а.с.28 - 30, т.3).

Водночас вказаний висновок не затверджено суб`єктом призначення ТУ ДСА України в Сумській області у зв`язку із звільненням ОСОБА_1 .

Абзацом 2 пункту 8 Порядку №640 передбачено, що у разі звільнення державного службовця або його переведення на іншу посаду державної служби до затвердження висновку процедура оцінювання за посадою державної служби, яку він займав, припиняється.

Враховуючи те, що державного службовця ОСОБА_1 звільнено до затвердження висновку, процедура оцінювання відносно неї є припиненою, а відтак висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", затверджений головою Сумського окружного адміністративного суду Воловиком С.В. 12.11.2020, не тягне правових наслідків для позивача.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Однак, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.

Колегія суддів зазначає, що спірний висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця з огляду на припинення процедури оцінювання у зв`язку із звільненням позивача до затвердження висновку суб`єктом призначення не створює жодних додаткових обов`язків для позивача, а також не може бути підставою для застосування наслідків негативної оцінки.

Враховуючи зазначене вище, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог про визнання протиправним та скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", затвердженого головою Сумського окружного адміністративного суду Воловиком Сергія Володимировича 12.11.2020 відносно ОСОБА_1 .

Доводи апеляційної скарги про те, що позивач суд першої інстанції неправомірно відмовив в задоволенні вказаних позовних вимог, оскільки він не оскаржує затвердження вказаного вище висновку начальником ТУ ДСА в Сумській області, а оскаржує результати оцінювання, які оцінені головою суду, який є посадовою особою і наділений повноваженнями на прийняття такого затвердження і це реально порушує її права на отримання вірної щорічної оцінки її діяльності оскільки не відповідає фактичним обставинам справи, є надуманим та упередженим, колегія суддів вважає необґрунтованими з огляду на наведені вище висновки та такі, що не впливають на вирішення даної справи.

Щодо посилання в апеляційній скарзі на правові позиції Верховного Суду, викладені у певних справах, то колегія суддів вважає, що враховуючи приписи ч.5 ст.242 КАС України врахуванню у даній справі підлягають правові позиції суду касаційної інстанції на які посилається суд апеляційної інстанції у даному рішенні (постанові).

Крім того, стосовно посилання в апеляційній скарзі на правові позиції судів апеляційної інстанції, то колегія суддів не бере їх до урахування, оскільки відповідно до вже згаданої вище норми ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно із ч.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Частиною 2 ст.77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з приписами ч.1 ст.315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст.316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Під час апеляційного провадження, колегія суддів не встановила таких порушень судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення справи по суті, які були предметом розгляду і заявлені в суді першої інстанції.

З урахування наведених вище висновків та встановлених обставин даної справи, доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 жодним чином не спростовують висновків суду першої інстанції.

Таким чином, судова колегія вважає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції є обґрунтованим, прийняте на підставі з`ясованих та встановлених обставинах справи, які підтверджуються доказами, та ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Враховуючи приписи ст.139 КАС України, відсутні правові підстави для розподілу судових витрат у даній справі за наслідками апеляційного перегляду даної справи.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05.10.2021 по справі № 480/8900/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)А.М. Григоров
Судді(підпис) (підпис) Н.С. Бартош З.Г. Подобайло
Повний текст постанови складено 19.01.2023 року