Справа № 420/11603/22
Суддя: Кравченко М.М.
Дата ухвалення: 2023-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

19 січня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді - Кравченка М.М.;

за участі:

секретаря судового засідання - Порохової О.Є.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправними та скасування наказів від 31.05.2022 року № 401 та від 22.06.2022 року № 561 о/с, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправними та скасування наказів від 31.05.2022 року № 401 та від 22.06.2022 року № 561 о/с, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

Відповідно до ч.5 ст.205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Згідно з п.4 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Суд встановив, що позивач та/або його представник не прибули без поважних причин в підготовче судове засідання, призначене на 30.11.2022 року о 11:00 год., про дату, час та місце судового засідання повідомлялися належним чином та своєчасно, про причини неявки суд не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності не подавали.

Судова повістка з викликом у підготовче судове засідання, яке було призначене на 30.11.2022 року, була надіслана через підсистему «Електронний суд» на відповідну електронну адресу представника ОСОБА_1 - адвоката Руснакової Тетяни Анатоліївни та доставлена 18.11.2022 року до електронного кабінету.

Також, суд встановив, що позивач та/або його представник повторно не прибули без поважних причин в підготовче судове засідання, призначене на 19.01.2023 року о 11:00 год., про дату, час та місце судового засідання повідомлялися належним чином та своєчасно, про причини неявки суд не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності не подавали.

Судова повістка з викликом у підготовче судове засідання, яке було призначене на 19.01.2023 року, була надіслана через підсистему «Електронний суд» на відповідну електронну адресу представника ОСОБА_1 - адвоката Руснакової Тетяни Анатоліївни та доставлена 01.12.2022 року до електронного кабінету.

Відповідно до ч.4 ст.18 КАС України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Згідно з ч.5 ст.18 КАС України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до ч.6 ст.18 КАС України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Згідно з ч.7 ст.18 КАС України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Підпунктом 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України передбачено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів із дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Відповідно до пп.15.1 пп.15 п.1 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Разом з цим, Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затверджене рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 року № 30 (у редакції рішення Ради суддів України від 12.04.2018 року № 16), передбачає можливість до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи використання судами в тестовому режимі окремих інструментів електронного правосуддя, серед яких і підсистема «Електронний суд».

Суд зазначає, що у розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Тому, будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач, насамперед, має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Відповідно до ч.2 ст.131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Згідно з ч.2 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч.1 ст.45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Загальнообов`язкові процесуальні правила ст.205 КАС України є своєрідною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них іманентно презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенства права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані не те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду позивачу, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про небажання розгляду спору.

Законодавче формулювання ч.5 ст.205 КАС України «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Таким чином, оскільки позивач та його представник були належним чином повідомлені судом про призначення підготовчого судового засідання як на 30.11.2022 року, так і на 19.01.2023 року, двічі (повторно) не прибули у судове засідання без повідомлення поважних причин неявки та заяв про розгляд справи за їх відсутності не подавали, тому суд прийшов до висновку про можливість застосування визначеного ч.5 ст.205 та п.4 ч.1 ст.240 КАС України правового наслідку неявки позивача в судове засідання - залишення позову без розгляду.

При цьому, суд зазначає, що подальший розгляд справи за відсутності позивача та/або його представника не уявляється можливим.

З урахуванням зазначеного, суд прийшов до висновку, що позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправними та скасування наказів від 31.05.2022 року № 401 та від 22.06.2022 року № 561 о/с, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу слід залишити без розгляду.

Згідно з ч.4 ст.240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись ст.ст.18, 44, 45, 131, 205, 240, 243, 248 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Залишити без розгляду позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Херсонській області (вул. Лютеранська, 4, м. Херсон, 73000, ідентифікаційний код 40108735) про визнання протиправними та скасування наказів від 31.05.2022 року № 401 та від 22.06.2022 року № 561 о/с, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

Порядок і строки оскарження ухвали визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Ухвала набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.256 КАС України.

Суддя М.М. Кравченко