Справа № 200/7384/19-а
Суддя: Чиркін С.М.
Дата ухвалення: 2023-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2023 року

м. Київ

справа №200/7384/19-а

адміністративне провадження № К/990/27841/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Чиркіна С.М.,

суддів: Кравчука В.М., Шарапи В.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження касаційну скаргу Державної служби геології та надр України на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 06.09.2022 (головуючий суддя: Юрко І.В., судді: Чабаненко С.В., Чумак С.Ю.) у справі №200/7384/19-а за позовом Державної служби геології та надр України до Товариства з обмеженою відповідальністю «Слов`янська індустріальна спілка «Сода», третя особа: Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В:

І. РУХ СПРАВИ

У червні 2019 року Державна служба геології та надр України (далі - Держгеонадра або позивач) звернулася до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Слов`янська індустріальна спілка «Сода» (далі - ТОВ «Слов`янська індустріальна спілка «Сода» або відповідач), третя особа: Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, в якому просила припинити право користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу на користування надрами №4920 від 24.02.2009, наданого ТОВ «Слов`янська індустріальна спілка «Сода».

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 04.08.2019, залишеним без змін постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 26.11.2019, у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 30.07.2021 касаційну скаргу Держгеонадра задоволено частково, рішення Донецького окружного адміністративного суду від 04.08.2019 та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 26.11.2019 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 30.09.2021 адміністративну справу №200/7384/19-а передано за територіальною підсудністю до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.05.2022 позовну заяву залишено без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 240 КАС України у зв`язку із тим, що позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням суду першої інстанції, відповідач 19.07.2022 засобами поштового зв`язку подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 10.08.2022 визнано неповажними причини пропуску строку апеляційного оскарження у зв`язку із чим апеляційну скаргу відповідача залишено без руху і надано заявнику десятиденний строк з дня отримання цієї ухвали для усунення недоліків апеляції скарги шляхом подання до суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску такого строку та доказів отримання оскаржуваної ухвали.

На виконання вимог зазначеної ухвали, апелянтом 16.08.2022 засобами поштового зв`язку подано до апеляційного суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.05.2022. Заява мотивована тим, що скаржник отримав копію оскаржуваної ухвали 07.06.2022 через Електронний суд. Проте, строк апеляційного оскарження пропущений, оскільки на території України з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан. Зважаючи на військову агресію та той факт, що центральний офіс органу знаходиться у місті Києві, Держгеонадра було видано наказ від 17.03.2022, яким запроваджено простій та режим дистанційної роботи. Враховуючи зазначене, а також значну завантаженість працівників юридичного відділу, позивач просив визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарженні та поновити пропущений строк.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 06.09.2022 визнано неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження, у зв`язку з чим відмовлено у відкритті апеляційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 299 КАС України.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою суду апеляційної інстанції, позивач подав касаційну скаргу.

IІ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

Ухвалою Верховного Суду від 05.12.2022 відкрито касаційне провадження у справі.

Ухвалою Верховного Суду від 17.01.2023 справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

ІІІ. ОЦІНКА СУДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд апеляційної інстанції виходив з того, що копію оскаржуваного рішення отримано позивачем 07.06.2022, тоді як апеляційну скаргу подано лише 19.07.2022, тобто із пропуском строку апеляційного оскарження. Апеляційний суд констатував, що лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку для органу державної влади, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на роботу цього державного органу. Натомість апелянт не зазначив, які конкретні обставини зробили неможливим вчасне звернення із апеляційною скаргою до суду.

ІV. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ

Касаційна скарга обґрунтована тим, що запровадження воєнного стану є поважними причинами для поновлення процесуального строку. Зазначає, що з огляду на військову агресію та той факт, що центральний офіс органу знаходиться у місті Києві, у Держгеонадра було запроваджено простій та режим дистанційної роботи. Крім того, у державному органі недостатньо кадрового резерву для опрацювання понад 2000 судових справ.

Інші учасники справи процесуальним правом на подачу відзиву на касаційну скаргу не скористалися.

V. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Верховний Суд перевірив доводи касаційної скарги, правильність застосування судом норм матеріального права та дійшов таких висновків.

Відповідно до статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Згідно із частиною третьою статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження в разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Отже, вказаною законодавчою нормою встановлено дві обставини, за яких суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження: якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження та якщо наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 06.02.2020 у справі № 420/5137/18.

Судом апеляційної інстанції встановлено, та не заперечується позивачем, що копію оскаржуваної ухвали Держгеонадра отримано 07.06.2022 через систему «Електронний суд», проте апеляційну скаргу подано до суду 19.07.2022.

Як на підставу поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження та його поновлення позивач посилається на надмірне навантаження працівників відділу представництва в судах та запровадження на території України воєнного стану.

Проте, колегія суддів звертає увагу на те, що відповідно до частини другої статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Сам лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку для органу державної влади, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на роботу цього державного органу.

Водночас позивач не зазначив, які конкретні обставини зробили неможливим вчасне звернення із апеляційною скаргою, враховуючи те, що ситуація у м. Києві у червні 2022 року була контрольована, органи державної влади працювали у штатному режимі.

Неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Позивач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.

Такий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 26.09.2022 у справі №560/403/22, від 03.11.2022 у справі №560/15534/21 та від 22.12.2022 у справі №380/19423/21.

Зважаючи на викладене, Верховний Суд в цій справі не знаходить підтвердження поважності причин пропуску суб`єктом владних повноважень строку на апеляційне оскарження та погоджується із висновком суду апеляційної інстанції про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Відповідно до частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 345, 349, 350, 355, 356 КАС України, Суд

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу Державної служби геології та надр України залишити без задоволення.

Ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 06.09.2022 у справі №200/7384/19-а залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді Верховного Суду С. М. Чиркін

В. М. Кравчук

В. М. Шарапа