Справа № 420/703/23
Суддя: Бжассо Н.В.
Дата ухвалення: 2023-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/703/23
УХВАЛА

18 січня 2023 року м. Одеса

суддя Одеського окружного адміністративного суду, Бжассо Н.В., дослідив адміністративний ОСОБА_1 до Першого Суворовського відділу Державної виконавчої служби в м. Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про скасування постанов про накладення штрафу

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла скарга ОСОБА_2 до Першого Суворовського відділу Державної виконавчої служби в м. Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), в якій позивачка просить:

- Визнати протиправною та скасувати постанову Першого Суворовського відділу Державної виконавчої служби у м.Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 13.05.2022 року ВП № 60948268 про накладення штрафу на ОСОБА_1 у розмірі 1700 грн.

- Визнати протиправною та скасувати постанову Першого Суворовського відділу Державної виконавчої служби у м.Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 07.07.2022 року ВП № 60948268 про накладення штрафу на ОСОБА_1 у розмірі 3400 грн.

Відповідно до п.п. 3, 5, 6 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 171 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Так, у відповідності до ч.ч. 1-3 ст.287 КАС України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду:

1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів;

2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Відповідачем у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби є відповідний орган державної виконавчої служби, а у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності приватного виконавця - приватний виконавець.

У прохальній частині позову позивачка просить поновити строк на звернення до суду з позовом так як вважає, що він пропущений з поважних причин. Зокрема в позові остання зазначила, що у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації проти України, вона разом зі своєю донькою була змушена виїхати з місця проживання і зокрема в період з 21.03.2022 року по 08.10.2022 року перебувала за межами України в Федеративній Республіці Німеччина.

При цьому, позивач зазначає, що про наявність вказаних постанов дізналась після ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження за заявою від 03.01.2023 року.

Суд зазначає, що оскаржувані постанови прийняті 23.05.2022 року та 07.07.2022 року.

Позивачка повернулась виїхала з України 21.03.2022 року та повернулась до України 08.10.2022 року. Із заявою про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження звернулась 03.01.2023 року.

При цьому, позивачка не зазначає як саме дізналась про наявність виконавчого провадження № 60948268 з урахуванням того, що в Україну вона прибула 08.10.2022 року, оскаржувані, а із заявою про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження звернулась майже через три місяці 03.01.2023 року.

Суд вважає, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій, є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно - правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Таким чином, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі, і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно із ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду необґрунтованим, а тому позов слід залишити без руху, з наданням позивачу строку для звернення до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду в якій вказати обґрунтовані підстави для поновлення строку, та надати належні докази в обґрунтування такої заяви.

За змістом пунктів 4, 5, 9 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

У позовній заяві позивача взагалі не зазначає в чому саме полягає протиправність оскаржуваних постанов, не зазначає обґрунтувань порушення оскаржуваними постановами прав, свобод, інтересів позивача

Отже, позивачеві необхідно надати до суду уточнену позовну заяву.

Відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст.79 КАС України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Частинами 1 та 2 ст. 80 КАС України передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій ст.79 цього Кодексу. У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Згідно частин 1, 2, 4 та 5 ст. 94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Згідно з ч. 2 ст. 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Суд звертає увагу позивача, що обґрунтовуючи позовні вимоги позивач у позові посилається на ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження № 60948268, проте до позову додано лише дві оскаржувані постанови.

Суд наголошує на положеннях ст.160 КАС України та необхідності їх виконання при зверненні до суду з позовною заявою. Позивачка має зазначити обставин, якими обґрунтовує свої вимоги та зазначити і надати докази, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Виявлені недоліки повинні бути усунені шляхом надання до суду уточненої позовної заяви із усуненими недоліками, що зазначені судом в даній ухвалі; обґрунтовану заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду; належним чином засвідчених доказів на підтвердження вказаних у позові обставин.

Керуючись ст.ст. 160,161, 169 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Залишити без руху адміністративний позов ОСОБА_1 до Першого Суворовського відділу Державної виконавчої служби в м. Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про скасування постанов про накладення штрафу.

Повідомити позивача про необхідність у термін протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення адміністративного позову без руху усунути недоліки та роз`яснити, що у разі не усунення у визначений судом термін недоліків, позов буде повернуто позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду не належить до оскарження.

Суддя Н.В. Бжассо