Справа № 127/1360/23
Суддя: Борисюк І. Е.
Дата ухвалення: 2023-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 127/1360/23
Провадження 2-а/127/15/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2023 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Борисюк І.Е., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до поліцейського взводу № 1 роти № 1 БУПП у Вінницькій області ДПП капрала поліції Казимірського Віталія Сергійовича про скасування постанови про адміністративнеправопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області звернувся ОСОБА_1 із адміністративним позовом до поліцейського взводу № 1 роти № 1 БУПП у Вінницькій області ДПП капрала поліції Казимірського Віталія Сергійовича про скасування постанови про адміністративнеправопорушення.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви судом встановлено їх невідповідність вимогам адміністративно-процесуального законодавства України.

У порушення вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України позивачем не зазначено в позовній заяві відомостей щодо номерів засобів зв`язку, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти відповідача; адреси електронної пошти позивача. Про відсутність таких відомостей суду не повідомлено.

У порушення вимог ч. 5 ст. 94 та п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України позивачем не зазначено відомостей щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

У порушення вимог п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України позовна заява не містить власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Обгрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на те, що підпис в оскаржуваній ним постанові, йому не належить, на підтвердження чого надав зразок власного підпису.

Водночас, суд звертає увагу, що для встановлення належності підпису особіу документі, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право. У зв`язку із чим суд роз`яснює, що учасник справи має право клопотати перед судом, зокрема про призначення у справі відповідної експертизи за умов, визначених ст. 102 КАС України.

Суд вважає за необхідне звернути увагу позивача на те, що позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви (ч. 2 ст. 79, ч. 4 ст. 161 КАС України). Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд (ч. 4 ст. 79, п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України). У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача, передбачені процесуальним законом і оформлені у відповідності до його вимог (про призначення експертизи, про витребування доказів тощо) (ч. 5 ст. 161 КАС України).

Крім того, з позовної заяви вбачається посилання позивача при обґрунтуванні позовних вимог на відомості, що містяться в його трудовій книжці. При цьому, позивачем вказано про надання копії трудової книжки до позову. Однак, в переліку додатків до позовної заяви такий доказ не вказано і до позовної заяви не додано.

Відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

У порушення вищевказаного положення позивачем не додано до позовної заяви копії доданих до неї документів для відповідача.

В зв`язку з вищевказаним, суд звертає увагу позивача на те, що позивач повинен додати до позовної заяви належним чином засвідчені копії всіх документів, що додаються до неї, для відповідача.

Постанова про притягнення до адміністративної відповідальності, яка є предметом оскарження, є рішенням суб`єкта владних повноважень, актом індивідуальної дії, який встановлює відповідні права та обов`язки для особи, щодо якої він винесений.

Відповідно до ч. 7 ст. 161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Водночас, копія оскаржуваної постанови про адміністративне правопорушення, надана до позовної заяви, є неналежної якості, тобто нечитабельною, що унеможливлює дослідження даного документа, як доказу, в ході розгляду справи.

Тому, позивачу необхідно надати суду оригінал оскаржуваної постанови або її копію належної якості, засвідчену належним чином.

Суд звертає увагу позивача на те, що письмові докази подаються у спосіб та в порядку, визначеному ст.ст. 79, 94 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З позовної заяви вбачається посилання позивача на положення п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» як на підставу звільнення його від сплати судового збору. Однак, суд не погоджується з таким твердженням позивача з наступних підстав.

Згідно із п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Статус, права, пільги учасників бойових дій встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Відповідно до ч. 2 ст. 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» ветерани війни та інші особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Аналіз п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» в сукупності з ч. 2 ст. 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Таким чином, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст.ст. 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Суд дійшов висновку, що предмет і підстави позову жодним чином не пов`язані з порушенням права позивача на соціальний захист саме як учасника бойових дій, а тому судовий збір за подання до суду цієї заяви ним має бути сплачений на загальних підставах.

Наведене узгоджується із правовою позицією викладеною Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 12 лютого 2020 року по справа № 545/1149/17, Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 19 жовтня 2020 року по справі № 240/934/20.

Згідно із ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас, ч. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Питання застосування наведених вище норм закону було предметом дослідження Великої Палати Верховного Суду у справі № 543/775/17.

Тому, з урахуванням положень ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, суд враховує висновки Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, за подання даної позовної заяви підлягає справлянню судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на момент звернення до суду становить 536, 80 гривень.

У документі про сплату судового збору мають бути зазначені наступні платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: отримувач коштів ГУК у Він.обл./м.Вінниця/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37979858; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача UA0002856; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу: (*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький міський суд Вінницької області (назва суду, де розглядається справа)).

Отже, позивачу необхідно надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або ж подати суду клопотання про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору із наданням належних доказів в його обґрунтування.

Також суд вважає за необхідне звернути увагу позивача на те, що даний спір відноситься до адміністративної юрисдикції. Порядок здійснення адміністративного судочинства встановлюється Конституцією України, Кодексом адміністративного судочинства України та міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Відповідно, посилання позивача на норми Господарського процесуального Кодексу в позовній заяві є безпідставними. Також позивач посилається на норми Кримінального кодексу України в обґрунтування позовних вимог, однак суд звертає увагу позивача на те, що даний кодекс становить законодавство України про кримінальну відповідальність, що в свою чергу не стосується ні предмета, ні підстав даного позову.

Закон встановлює обов`язкові вимоги до позовної заяви (ст.ст. 160, 161 КАС України). Зокрема, від якості позовної заяви та юридично правильного її змісту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Крім з`ясування відповідності позовної заяви вимогам адміністративно-процесуального законодавства України після її одержання,суддя з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Разом із позовною заявою позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду із позовом.

Враховуючи положення ст.ст. 121, 123 і п. 7 ч. 9 ст. 171 КАС України, суд вважає за необхідне і можливе вирішити заяву про поновлення строку звернення до суду ОСОБА_1 з адміністративним позовом на стадії вирішення питання про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

Заява позивача обґрунтована тим, що ухвалою Верховного Суду від 22.08.2022 йому було відмовлено у відкритті касаційного провадження на ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 09.06.2022 про скасування постанови, що наразі ним оскаржується. Тому позивач повторно звертається до суду.

Згідно із ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Згідно з ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Зі змісту п. 3 ч. 1 ст. 288 КУпАП постанову по справі про адміністративне правопорушення, зокрема постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, може бути оскаржено у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Отже, законодавцем чітко визначено, що для звернення до адміністративного суду з позовом щодо оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності встановлено спеціальний десятиденний строк, який обчислюється з дня вручення постанови. При цьому судом враховувано, що пропуск цього строку не є безумовною підставою для залишення адміністративного позову без розгляду, оскільки за наявності поважних причин його пропуску такий строк може бути поновлено.

Однак, відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З матеріалів позову вбачається, що оскаржувану постанову було винесено 15.11.2019, а отримано позивачем, як він стверджує, лише 08.11.2021. Позивач оскаржив постанову про адміністративне правопорушення від 15.11.2019 до суду. Однак, ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області по справі № 127/11090/22 від 09.06.2022, яка залишена без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 12.07.2022, позовну заяву повернуто позивачеві на підставі п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, оскільки позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 22.08.2022 у відкритті касаційного провадження відмовлено. Повторно позов до суду подано 16.01.2023.

Дослідивши доводи позивача та матеріали позову, суд прийшов до висновку, що причини пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом є неповажними, адже взагалі необґрунтовані. Посилання на відмову Верховним Судом у відкритті касаційного провадження нічим не мотивовано.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу, а суд згідно ст. 90 цього Кодексу, оцінює ці докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Дотримання строку звернення до суду з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного стану збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Отже, чинне законодавство, встановленими строками, обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що докази поважності причин пропуску строку звернення до суду позивачем не надано, поважні підстави для поновлення строку звернення до суду не встановлено.

Усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом, згідно із ч. 1 ст. 8 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно із ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Отже, враховуючи вищевказане, положення ч. 1 ст. 123 та ч. 1 ст. 169 КАС України, суд прийшов до висновку про залишення позову без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 8, 77, 79, 94, 121 - 123, 160, 161, 169, 171, 241-243, 248, 256 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до поліцейського взводу № 1 роти № 1 БУПП у Вінницькій області ДПП капрала поліції Казимірського Віталія Сергійовича про скасування постанови про адміністративнеправопорушення залишити без руху та надати позивачу десятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків шляхом:

-зазначення у заяві визначених процесуальним законом відомостей:

-номерів засобів зв`язку, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти відповідача; адреси електронної пошти позивача (якщо такі наявні та відомі або повідомити про її відсутність чи обізнаність);

-щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви;

-власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

-надання суду:

-належним чином засвідчених копій усіх документів, що додаються до позовної заяви, у відповідній кількості екземплярів:

-оригіналу оскаржуваної постанови або її копії належної якості, засвідченої належним чином;

-документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або клопотання про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору із наданням належних доказів в його обґрунтування;

-клопотань та заяв, передбачених процесуальним законом (про призначення експертизи, витребування доказів тощо), оформлених у відповідності до вимог КАС України (у разі необхідності).

Суд роз`яснює, що протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали ОСОБА_1 має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У разі невиконання ухвали суду, не подання особою заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: