Справа № 360/8365/21
Суддя: І.О. Свергун
Дата ухвалення: 2023-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

18 січня 2023 року Справа № 360/8365/21

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Свергун І.О., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 06.01.2023 у справі № 360/8365/21 за позовом ОСОБА_1 до Національної поліції України в особі комісії Національної поліції України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, учасниками війни поліцейських, державних службовців та інших працівників Національної поліції України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Луганського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Національної поліції України в особі комісії Національної поліції України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, учасниками війни поліцейських, державних службовців та інших працівників Національної поліції України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

06.01.2023 позивачем подано до суду заяву про виправлення описки в ухвалі суду від 06.01.2023 шляхом уточнення, що позивачем подавалася не заява про розгляд справи без участі позивача, а заява про розгляд справи у письмовому провадженні.

Розглянувши заяву позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого.

Відповідно до частини першої статті 253 Кодексу адміністративного судочинства України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Суд зазначає, що поняття описки і очевидної арифметичної помилки визначає, що опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Так, суд може допустити помилку у найменуванні органу чи особи, у назві та реквізитах рішення, яке визнано протиправним, тощо.

Очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.

Під опискою необхідно розуміти помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків, тощо.

Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання судового рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття. При цьому, виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Суд, виправляючи описку у рішенні, не може змінювати зміст цього рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Аналогічна позиція викладена в постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 14, в якій передбачено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Опискою є механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена судом під час його письмового викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). І необхідність виправлення описки в судовому рішенні, особливо в резолютивній частині, зумовлена тим, що наявність описки може ускладнити виконання в цілому судового рішення. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків тощо. Тобто допущені описки повинні бути технічними та будь-яким чином не впливати на суть прийнятого рішення.

Судом встановлено, що ухвалою суду від 06.01.2023 справу призначено до розгляду у підготовчому засіданні на 19.01.2023 на 11-00 год. у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду за адресою: м. Дніпро, вул. Академіка Янгеля, буд. 4.

У вказаній ухвалі суд зазначив, що з 02.05.2022 Луганський окружний адміністративний суд на період воєнного стану здійснює свою роботу в дистанційному режимі. Ухвалою суду від 26.09.2022 запропоновано сторонам надати заяви про розгляд справи в порядку письмового провадження. Від позивачки надійшла заява про розгляд справи без її участі.

При цьому відповідно до матеріалів справи 01.10.2022 від позивачки надійшла заява про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Приймаючи рішення про виправлення описки, суд вважає за необхідне зазначити, що письмове провадження це розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених Кодексом (п. 10 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Аналізуючи вказану норму, можна зробити висновок, що за своєю сутністю письмова форма провадження адміністративного судочинства полягає у дослідженні судом наявних у справі матеріалів та ухваленні на їх основі судового рішення по справі без проведення судового засідання.

Вирішення справ у порядку письмового провадження є правом сторін, який вони реалізовують, заявляючи клопотання про розгляд справ за їх відсутності (ст. 194 КАС України). Відповідно до статті 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Тобто, поняття «розгляд справи без участі сторін» та «розгляд справи в порядку письмового провадження» є тотожними за змістом поняттями.

Посилання судом в ухвалі від 26.09.2022 на те, що від позивачки надійшла заява про розгляд справи без її участі, замість розгляду справи в порядку письмового провадження, в даному випадку не має істотного характеру, не спотворюює текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття.

Разом з тим, наведені позивачем обставини, як підстава для внесення виправлення описки в ухвалу суду, не є ані очевидною арифметичною помилкою, ані опискою в розумінні приписів ст. 253 Кодексу адміністративного судочинства України.

Враховуючи викладене, суд вважає необґрунтованою заяву позивача про виправлення описки, у зв`язку з чим відсутні підстави для її задоволення.

Керуючись статтями 241, 243, 253, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 06.01.2023 у справі № 360/8365/21 за позовом ОСОБА_1 до Національної поліції України в особі комісії Національної поліції України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, учасниками війни поліцейських, державних службовців та інших працівників Національної поліції України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

СуддяІ.О. Свергун