Справа № 635/9023/21
Суддя: Стрюк Л. І.
Дата ухвалення: 2023-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 635/9023/21
Провадження № 2-а/545/23/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.01.2023 Полтавський районний суд Полтавської області в складі:

головуючої судді Стрюк Л.І.,

з участю секретаря Романенко О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтава адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

в с т а н о в и в:

Позивач у листопаді 2021 року звернувся до Харківського районного суду Харківської області з позовом про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення.

У зв`язку зі зміною територіальної підсудності судових справ, територіальна підсудність справ Харківського районного суду Харківської області визначена за Полтавським районним судом Полтавської області.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.09.2022 справу розподілено судді Стрюк Л.І.

Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 07.09.2022 адміністративну справу прийнято до провадження та призначено до розгляду в судовому засіданні на 13.10.2022.

Позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду справи шляхом надсилання їм судової повістки в електронному вигляді на електронні адреси, що зазначені в позовній заяві, у судове засідання повторно не з`явилися з невідомих суду причин, заяв про розгляд справи без їхньої участі не надали.

Відповідач у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час та дату розгляду справи, заяви про розгляд справи без його участі не надав.

Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку про залишення адміністративного позову без розгляду з таких підстав.

Встановлено, що позивач належним чином повідомлявся про дату та час судового розгляду справи шляхом направлення судових повісток на електронну адресу, зазначену у позовній заяві. Як вбачається із довідок про доставку електронного листа, ОСОБА_1 та його представнику Юрченко В.В. були доставлені електронні листи із зазначенням дати, часу та місця розгляду справи. Також представнику у позивача направлялась судова повістка на адресу, зазначену у позовній заяві, проте жодне із них(13.10, 23.11.2022 та 11.01.2023) ні позивач, ні його представник не з`явилися(а.с.53-54, 56-57,60-62).

Відповідно до ч.2 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої поданий позов до адміністративного суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ, Європейський Суд) у своїй прецедент ній практиці виходить з того, що положення пункту 1 статті Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

При цьому суд погоджується із дотриманою ЄСПЛ позицією, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.89 у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду справи, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський Суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ у справі "Каракуця проти України").

Загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них іманентно презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права. Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані не те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою нехіть до спору.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові ВП ВС від 18.12.2019 по справі № 9901/949/18.

Разом з цим суд враховує, що справа перебуває у провадженні Полтавського районного суду Полтавської області з 05.09.2022, проте позивач та його представник жодного разу у судові засідання не з`явились та не цікавились станом розгляду справи.

Згідно з п.4 ч.1 ст.240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи, що позивач та його представник повторно не з`явилися в судове засідання, заяви про розгляд справи за їхньої відсутності не надавали, тому адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись п.4 ч.1 ст.240 КАС України,

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що відповідно ч.4 ст.240 КАС України він має право на повторне звернення до суду в загальному порядку після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня її проголошення.

Суддя: Л. І. Стрюк