Справа № 520/4818/22
Суддя: Бабаєв А.І.
Дата ухвалення: 2023-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2023 року № 520/4818/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бабаєва А.І. розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківської області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківської області, в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківської області від 19.05.2022 № 273 про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції капітана поліції, дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області поліції капітана поліції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківської області від 23.05.2022 № 257 о/с, яким, дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області поліції капітана поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби на підставі пункту 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію";

- поновити ОСОБА_1 в посаді дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківської області усі види грошового забезпечення за час вимушеного прогулу на користь ОСОБА_1 , визначені на день звільнення;

- допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 в посаді дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області та в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 , грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за один місяць без урахування обов`язкових податків та зборів.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що наказ Головного управління Національної поліції в Харківської області від 19.05.2022 № 273 про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції капітана поліції, дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області поліції капітана поліції ОСОБА_1 та наказ Головного управління Національної поліції в Харківської області від 23.05.2022 № 257 о/с, яким, дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області поліції капітана поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби на підставі пункту 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію", на думку позивача, є протиправними та підлягають скасуванню.

Відповідач, Головне управління Національної поліції в Харківської області подало до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що відповідач у спірних правовідносинах діяв згідно чинного законодавства.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що наказом Головного управління Національної поліції в Харківської області Про призначення та проведення службового розслідування від 05.05.2022 року № 595 призначено службове розслідування за обставинами, викладеними у доповідній записці начальника УГІ ГУНП в Харківській області полковника поліції Тюніна В.О. від 04.05.2022 за вих. № 287/119-15/01-2022, відносно поліцейських відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області. В наказі зазначено, що 04.05.2022 до ГУНП в Харківській області надійшла інформація (ЄО від 04.05.2022 № 1172) про те, що цього ж дня поліцейськими Харківського управління ДВБ НП України виявлено поліцейських відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області: дільничного офіцера поліції СППП капітана поліції ОСОБА_2 та дізнавача сектору дізнання капітана поліції ОСОБА_1 , які 04.05.2022 вимагали та отримали від водія ОСОБА_3 неправомірну вигоду у розмірі 6000 гривень за незатримання транспортного засобу «Opel Omega», який згідно постанови відділу державної виконавчої служби перебуває у розшуку.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківської області №273 від 19.05.2022 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у порушенні вимог ст. 22, ч. 1 ст. 24 Закону України «Про запобігання корупції», ч. 1 ст. 8, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, п.2, 3 ч. 1 ст. 23, ч. 5 ст. 37 Закону України «Про національну поліцію України», ч. 2 ст. 19 Конституції України, п. 1, 2, 5, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз. 2 п. 2 та п. 2-1 Порядку тимчасового затримання працівниками уповноважених підрозділів Національної поліції транспортних засобів та їх зберігання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.12.2008 року № 1102, абз. 5 п. 1 розділу ІІ, п. 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, п. 1.6 наказу начальника ГУНП в Харківській області від 19.10.2021 № 2062 та Присяги поліцейського, до капітана поліції ОСОБА_1 , дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області було застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківської області від 23.05.2022 № 257 о/с, дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області поліції капітана поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби на підставі пункту 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію".

Позивач, вважаючи протиправними оскаржувані рішення, звернулась до суду з даним позовом.

Приписами ч.2 ст.19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України Про Національну поліцію.

Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності; надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги (ст. 2 Закону України Про Національну поліцію).

Частиною 1 статті 17 Закону України Про Національну поліцію визначено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Статтею 19 Закону України Про Національну поліцію встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VІІІ затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

У частині 3 статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, звати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти півникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Частинами 3-4, 6 статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії (стаття 15 Дисциплінарного статуту).

Частиною 15 статті 15 Дисциплінарного статуту визначено, що за результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Дисциплінарним проступком, відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно висновку службового розслідування 04.05.2022 до ГУНП в Харківській області надійшла інформація (ЄО від 04.05.2022 № 1172) про те, що цього ж дня поліцейськими Харківського управління ДВБ НП України виявлено поліцейських відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області: дільничного офіцера поліції СППП капітана поліції ОСОБА_2 та дізнавача сектору дізнання капітана поліції ОСОБА_1 , які 04.05.2022 вимагали та отримали від водія ОСОБА_3 неправомірну вигоду у розмірі 6000 гривень за незатримання транспортного засобу «Opel Omega», який згідно постанови відділу державної виконавчої служби перебуває у розшуку.

Опитані дільничний офіцер поліції СППП відділення поліції № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_2 та дізнавач сектору дізнання відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_1 , пояснили, що 04.05.2022 о 09.00 вони заступили на патрулювання території обслуговування відділення поліції № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області на службовому автомобілі ВАЗ-21104, н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні). Під час руху на автодорозі Київ-Харків-Довжанський у смт. Пісочин до їх службового автомобіля під`їхав автомобіль, з якого вийшли поліцейські ДВБ НП України та попросили оглянути вказаний службовий транспортний засіб. ОСОБА_1 і ОСОБА_2 надали згоду. За результатами огляду службового автомобіля ВАЗ-21104, н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні), поліцейські ДВБ НП України недоліки не виявили. Причини вказаної перевірки їм невідомі. Жодних протиправних дій вони не вчиняли, порушень службової дисципліни та корупційного законодавства не допускали.

Таким чином, позивачем було надано пояснення, які було взято до уваги під час проведення службового розслідування. Отже, вказана обставина спростовує твердження позивача про не надання йому можливості брати участь під час проведення службового розслідування.

Службовим розслідуванням встановлено, що 04.05.2022 з 17:12 год. до 18:03 год. працівниками Харківської обласної прокуратури та поліцейськими Харківського управління ДВБ НП України проведено огляд місця події на території смт Пісочин Харківської області, у ході якого в службовому автомобілі ВАЗ-21104, н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні), яким користувалися поліцейські відділення поліції № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , виявлено та вилучено грошові кошти на загальну суму 6000 грн.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 04.05.2022, згідно якого 04.05.2022 у період часу з 17:12 год. по 18:03 год. у присутності дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 та дільничного офіцера поліції СППП відділення поліції № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_2 , користувача службового автомобіля ВАЗ-21104, н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні), на узбіччі автошляху по Полтавському шляху у смт. Пісочин між будинками № 141 та № 139, був проведений огляд вказаного службового автотранспорту. Під час огляду вказаного службового автомобілю в бардочку навпроти сидіння переднього пасажиру виявлено грошові кошти у сумі 6000 грн - 30 купюр по 200 грн. На запитання щодо походження цих грошових коштів капітан поліції ОСОБА_2 та капітан поліції ОСОБА_1 пояснити не змогли та повідомили, що не знають як ці грошові кошти потрапили до службового автомобілю. Вказані грошові кошти під час огляду були вилучені.

Також, у висновку, зазначено, що згідно листа Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харкові) ТУ ДБР у м. Полтаві від 18.05.2022 за вих. № 0071/15-02-2/1, вказаним підрозділом здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000071 від 04.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України. У ході досудового розслідування встановлено, що до Харківського управління ДВБ НП України від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надійшла заява про вимагання 04.05.2022 поліцейськими відділення поліції № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області 6 тисяч гривень за невилучення його автомобіля та непритягнення його до відповідальності.

Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві на ухвали Харківського окружного адміністративного суду про витребування доказів надано інформацію листом, в якому зазначено, що постановою прокурора у кримінальному провадженні від 11.05.2022 кримінальне провадження № 0000066 було об`єднано з матеріалами кримінального провадження № 0000071 та визначено, що подальше досудове розслідування буде провадитись у кримінальному провадженні під № 00000066 від 26.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України. Вказано, що 22.06.2022 слідчим прийнято рішення про закриття кримінального провадження № 0000066 від 26.04.2022 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Так, закриття кримінального провадження в даному випадку може свідчити про відсутність підстав для притягнення позивача до кримінальної відповідальності.

Проте, вказана обставина у спірних правовідносинах не може слугувати беззаперечним доказом відсутності в діях позивача дисциплінарного проступку.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківської області №273 від 19.05.2022 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у порушенні вимог ст. 22, ч. 1 ст. 24 Закону України «Про запобігання корупції», ч. 1 ст. 8, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, п.2, 3 ч. 1 ст. 23, ч. 5 ст. 37 Закону України «Про національну поліцію України», ч. 2 ст. 19 Конституції України, п. 1, 2, 5, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз. 2 п. 2 та п. 2-1 Порядку тимчасового затримання працівниками уповноважених підрозділів Національної поліції транспортних засобів та їх зберігання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.12.2008 року № 1102, абз. 5 п. 1 розділу ІІ, п. 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, п. 1.6 наказу начальника ГУНП в Харківській області від 19.10.2021 № 2062 та Присяги поліцейського, до капітана поліції ОСОБА_1 , дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області було застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Таким чином, вищевказаним наказом Головного управління Національної поліції в Харківської області не було притягнуто позивача до дисциплінарної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення.

Суд зазначає, що реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби за порушення службової дисципліни є окремою підставою для звільнення, яка не пов`язана із порушенням кримінальної справи.

Так, однією із загальних рис дисциплінарної відповідальності, якою вона відрізняється від інших видів юридичної відповідальності, є можливість її застосування без рішення суду на підставі вчинення дисциплінарного проступку.

Аналіз співвідношення кримінальної та дисциплінарної відповідальності особи свідчить про те, що перша застосовується за діяння, котре є суспільно небезпечним, охоплюється положеннями Кримінального кодексу України, та за яке передбачено найбільш суворий захід державного примусу. На відміну від кримінальної відповідальності, дисциплінарна відрізняється тим, що підставою її застосування завжди є порушення встановленої організації праці або порушення загальновстановлених зобов`язань, які можуть бути передбачені службовими обов`язками суб`єкта проступку.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, встановлених у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися в контексті правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 06 жовтня 1982 року у справі «X. v. Austria» про неприйнятність заяви № 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 07 жовтня 1987 року у справі «C. v. the United Kingdom» про неприйнятність заяви №11882/85). Більше того, гарантована пунктом 2 статті 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11 лютого 2003 року у справі «Ringvold v. Norway», заява № 34964/97).

Отже, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 17.06.2021 у справі №804/6242/17, від 22.10.2020 у справі № 826/3499/18, від 17.03.2020 у справі №818/235/17, від 06.02.2020 у справі №300/1406/19, від 22.01.2020 у справі №160/1750/19, та в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 у справі №9901/918/18, від 25.04.2018 у справі № 800/547/17, від 02.10.2018 у справі № 9901/454/18 (П/9901/454/18), від 13.06.2018 у справі № 800/395/17, від 22.01.2019 у справі № 800/454/17 (П/9901/141/18), від 12 травня 2022 року по справі № 260/1/19.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Також, під час службового розслідування встановлено, що згідно бази даних ІП НПУ «Гарпун», автомобіль «Опель Омега», н.з. НОМЕР_2 , станом на 18.05.2022 значиться в активному розшуку за Красноградським районним відділом державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) на підставі постанови про розшук транспортного засобу боржника від 25.03.2022.

При цьому, позивачем не заперечується та обставина, що 04.05.2022 під час патрулювання було виявлено автомобіль «Опель Омега», н.з. НОМЕР_2 , що перебував у розшуку, як майно боржника.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 36 Закону України «Про виконавче провадження» у разі необхідності розшуку транспортного засобу боржника виконавець виносить постанову про такий розшук, яка є обов`язковою для виконання поліцією. Тимчасове затримання та зберігання поліцією на спеціальних майданчиках чи стоянці виявленого за результатами розшуку транспортного засобу боржника здійснюються в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Розшук транспортного засобу боржника припиняється в разі його виявлення, про що виконавцем не пізніше наступного робочого дня виноситься постанова про зняття майна з розшуку.

Згідно з п. 2 Порядку тимчасового затримання працівниками уповноважених підрозділів Національної поліції транспортних засобів та їх зберігання затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.12.2008 № 1102 (далі по тексту Порядок №1102) тимчасове затримання транспортного засобу здійснюється також у разі виявлення транспортного засобу боржника, оголошеного в розшук відповідно до статті 36 Закону України Про виконавче провадження.

Відповідно до п.2-1 Порядку №1102 за наявності правових підстав, передбачених пунктом 2 цього Порядку, тимчасове затримання транспортного засобу проводиться шляхом його блокування або доставлення для зберігання на спеціальний майданчик чи стоянку.

Згідно з ч.5 ст.37 Закону України Про Національну поліцію обмеження фактичного володіння річчю здійснюється шляхом вилучення речі в її фактичного володільця, обмеження її перенесення або перевезення. Поліцейський зобов`язаний у письмовій формі повідомити свого керівника про тимчасове обмеження фактичного володіння річчю особи, а також зобов`язаний скласти протокол про здійснення тимчасового обмеження фактичного володіння річчю та вручити протокол цій особі.

Так, в ході службового розслідування, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що в діях зокрема капітана поліції ОСОБА_1 встановлені факти вчинення ними дисциплінарних проступків, а саме 04.05.2022 під час патрулювання у смт. Пісочин Харківського району Харківської області був виявилений транспортний засіб - «Опель Омега», н.з. НОМЕР_2 , який оголошений у розшук відповідно до вимог ст. 36 Закону України «Про виконавче провадження». Встановлено, що в порушення вимог абзацу 2 п. 2 та п. 2-1 Порядку тимчасового затримання працівниками уповноважених підрозділів Національної поліції транспортних засобів та їх зберігання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.12.2008 № 1102, ч. 5 ст. 37 Закону України «Про Національну поліцію» не затримано, не вилучено вищевказаний транспортний засіб боржника шляхом його блокування або доставлення для зберігання на спеціальний майданчик чи стоянку, не складено протоколу про здійснення тимчасового обмеження фактичного володіння річчю та не вручено протоколу цій особі.

Судовим розглядом не встановлено, а позивачем не доведено вчинення ним дій регламентованих п. 2 п. 2-1 Порядку № 1102 та ч. 5 ст. 37 Закону України «Про Національну поліцію» у спірних правовідносинах.

Позивач зазначив, що телефонний номер ініціатора розшуку, зазначений у електронній картці розшуку був вимкнений, через що з метою перевірки стану виконавчого провадження та наявності обтяжень, накладених на даний транспортний засіб, було здійснено спробу перевірити стан виконавчого провадження за допомогою Автоматизованої системи виконавчих проваджень за допомогою мережі Інтернет, але зазначена система не працювала, що підтверджувалось інформацію з сайту Міністерства юстиції України.

Проте, вчинення зазначених позивачем дій не передбачено приписами п. 2 п. 2-1 Порядку № 1102 та ч. 5 ст. 37 Закону України «Про Національну поліцію».

Згідно статті 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Стаття 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Згідно частини 3 цієї статті, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади;7) звільнення із служби в поліції.

Згідно ч.ч. 7-8 ст. 19 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківської області №273 від 19.05.2022 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у порушенні вимог ст. 22, ч. 1 ст. 24 Закону України «Про запобігання корупції», ч. 1 ст. 8, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, п.2, 3 ч. 1 ст. 23, ч. 5 ст. 37 Закону України «Про національну поліцію України», ч. 2 ст. 19 Конституції України, п. 1, 2, 5, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз. 2 п. 2 та п. 2-1 Порядку тимчасового затримання працівниками уповноважених підрозділів Національної поліції транспортних засобів та їх зберігання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.12.2008 року № 1102, абз. 5 п. 1 розділу ІІ, п. 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, п. 1.6 наказу начальника ГУНП в Харківській області від 19.10.2021 № 2062 та Присяги поліцейського, до капітана поліції ОСОБА_1 , дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області було застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківської області від 23.05.2022 № 257 о/с, дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області поліції капітана поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби на підставі пункту 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію".

Суд зазначає, що обставини встановленні під час проведення службового розслідування щодо позивача підтверджуються наданими у даній справі матеріалами.

Відповідно до ч.8 ст.19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Так, керівник може застосувати будь-яке дисциплінарне стягнення до особи за умови, що вид обраного стягнення відповідає тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку, і це є дискреційними повноваженнями керівника органу.

Судом встановлено, що усі юридичні фактори, котрі мають юридичне значення для вирішення питання про дисциплінарне покарання поліцейського викладені дисциплінарною комісією у висновку службового розслідування та знайшли своє підтвердження під час судового розгляду справи.

Так, застосування у відношенні позивача дисциплінарного стягнення є вчиненим на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин справи.

Враховуючи викладене, суд вважає, що у спірних правовідносинах відповідач діяв правомірно та в межах повноважень, а тому права позивача не є не порушеними.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на те, що позивач не довів обставин, які б свідчили про порушення його прав, свобод чи інтересів у сфері публічно-правових відносин, то у суду відсутні підстави для задоволення позову.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 243, ст. 246, ст.255, ст. 293, ст. 295, ст. 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківської області (61002, м. Харків, вул. Жон Мироносиць, буд. 5) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Бабаєв А.І.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 з 24 лютого 2022 року був введений воєнний стан на території України, у зв`язку з бойовими діями на території Харківської області повний текст рішення складено 17.01.2023 року.