Справа № 550/125/22
Суддя: Бегунц А.О.
Дата ухвалення: 2023-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2023 р.Справа № 550/125/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бегунца А.О.,

Суддів: Курило Л.В. , Мельнікової Л.В. ,

за участю секретаря судового засідання Машури Г.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Чутівського районного суду Полтавської області від 16.11.2022, головуючий суддя І інстанції: Оболєнська С.А., вул. Набережна, 15, смт. Чутово, Чутовський, Полтавська, 38800, повний текст складено 16.11.22 року по справі № 550/125/22

за позовом ОСОБА_1

до Інспектора РПП СПД №2 ВП №3 Полтавського РУП ГУНП у Полтавській області Матюшка Віталія Олексійовича

про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Чутівського районного суду Полтавської області з адміністративним позовом до Інспектора РПП СПД №2 ВП №3 Полтавського РУП ГУНП у Полтавській області Матюшка Віталія Олексійовича, в якому просив суд:

- визнати незаконною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху зафіксованого не в автоматичному режимі сервї БАБ №844343 від 01 листопада 2021 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення за ч. 1 ст. 126 КУпАП. а справу закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Ухвалою Чутівського районного суду Полтавської області позовну заяву ОСОБА_1 - залишено без розгляду.

Не погодившись з вказаним висновком суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення норм права та невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить ухвалу Чутівського районного суду Полтавської області від 16.11.2022 скасувати та справу направити на продовження розгляду.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що судових повісток про виклик до суду на 02 та 16 листопада 2022 року на адресу листування позивача та представника позивача не надходило, будь-яких заяв про надсилання судом повісток на телефон для листування sms-повідомлення не надавали. Також зазначено, що 02 та 16 листопада 2022 року відсутність представника позивача не зумовлена пасивною поведінкою та бажанням затягнути розгляд адміністративної справи, оскільки в цей час представник позивача брав участь в рамках кримінальних проваджень у слідчих діях, що підтверджується відповідними викликами.

В судове засідання сторони не з`явились, про день, час та місце судового засідання були повідомлені своєчасно та належним чином.

Від представника позивача до Другого апеляційного адміністративного суду 09.01.2023 надійшло клопотання, в якому останній просить розглядати справу без участі позивача та представника позивача.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України, неявка сторін або інших учасникв справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Залишаючи без розгляду позов в порядку ч. 5 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України, суд першої інстанції встановив повторну неявку позивача та його представника, неповідомлення ними про причину своєї неявки, а також те, що їх неявка перешкоджає розгляду справи, а також те, що відповідач не наполягає на розгляді справи по суті.

Колегія суддів вважає наведені висновки суду помилковими, виходячи з наступного.

За приписами п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

В ухвалі Чутівського районного суду Полтавської області від 16.11.2022 зазначено, що в судове засідання, призначене на 10 год 15 хв 02.11.2022, позивач та його представник не з`явилися, будучи належним чином повідомленими, що розгляд справи про адміністративне правопорушення, про що свідчить довідка про доставку SMS, в якій зазначено, що SMS-повідомлення щодо документу "Судова повістка про виклик до суду в справі" одержувачу ОСОБА_1 доставлено 13.10.2022 18:22:00, а одержувачу ОСОБА_2 - 13.10.2022 18:18:00 відповідно.

Також в судове засідання, призначене на 15 год 45 хв 16.11.2022, позивач та його представник не з`явилися, будучи належним чином повідомленими, про що свідчить довідка про доставку SMS, в якій зазначено, що SMS-повідомлення щодо документу "Судова повістка про виклик до суду в справі" одержувачу ОСОБА_1 доставлено 10.11.2022 11:51:00, а одержувачу ОСОБА_2 - 10.11.2022 11:46:00 відповідно. При цьому заяв та клопотань про відкладення розгляду справи та про розгляд справи без їхньої участі до суду не надійшло.

Також зазначено, що відсутність позивача та його представника під час розгляду справи в суді зумовлена саме їхньою пасивною поведінкою та бажанням затягнути розгляд адміністративної справи, про що також свідчить і те, що позивачем та його представником протягом розгляду справи у суді систематично подавалися клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно до п. 1, 2 ч. 3 ст. 205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки.

Згідно із ч. 5 ст. 205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Тобто, позовну заяву може бути залишено без розгляду, якщо неявка позивача перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що залишаючи позовну заяву без розгляду, судом першої інстанції не встановлено, яким чином неявка позивача та його представника перешкоджала розгляду вказаної справи.

Також, матеріалами справи встановлено, що позивачем неодноразово подавалось клопотання до суду про відкладення розгляду справи, що в свою чергу свідчить про те, що позивач не втратив процесуального інтересу до розгляду і вирішення судом поданого позову, що вказує на бажання позивача підтримувати заявлені позовні вимоги.

Крім того, суд першої інстанції мав право розглянути справу без участі позивача, не застосовуючи такий крайній захід як залишення позовної заяви без розгляду.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав про залишення позову без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою позивача та його представника до судового засідання без поважних причин.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Згідно із ч. 5 ст. 5 КАС України, ніхто не може бути позбавлений права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

За приписами ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

У справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини зазначив, що "стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

У рішенні по справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" від 13.01.2000 року та у рішенні по справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" від 28.10.1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За змістом ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Отже, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо наявності підстав для залишення позову без розгляду внаслідок порушення норм процесуального права, в зв`язку з чим ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Чутівського районного суду Полтавської області від 16.11.2022 по справі № 550/125/22 скасувати.

Справу №550/125/22 за позовом ОСОБА_1 до Інспектора РПП СПД №2 ВП №3 Полтавського РУП ГУНП у Полтавській області Матюшка Віталія Олексійовича про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху - направити до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя А.О. Бегунц
Судді Л.В. Курило Л.В. Мельнікова
Повний текст постанови складено 16.01.2023 року