Справа № 754/3203/22
Суддя: Галась І. А.
Дата ухвалення: 2023-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Номер провадження 2-а/754/6/23
Справа №754/3203/22
РІШЕННЯ

Іменем України

17 січня 2023 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді - Галась І.А.

при секретарі - Париста А.

за участі: представника позивача - Зудінова О.О.

представника відповідача - Короля Л.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний позов ОСОБА_1 до Київської митниці, Державної митної служби України про скасування постанов,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом і просить визнати протиправною та скасувати постанову Київської митниці Держмитслужби від 10 лютого 2021 року у справі про порушення митних правил № 3824/10000/21.

Зі змісту позову слідує, що позивачем оскаржується постанова Київської митниці Держмитслужби в справі про порушення митних правил № 3824/10000/21 від 10 лютого 2021 року, відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 МК України, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що становить 180275,79 грн.

Позивач вказує, що ОСОБА_1 працює директором ТОВ «НОВА БРОК». На виконання договору про надання митно-брокерських послуг від 05.05.2020 року № 110, укладеного між ТОВ «НОВА БРОК» та ТОВ «ЮГТЕХВОЗ», з метою митного оформлення товару - панелі ситові, що надійшов з Китаю на адресу ТОВ «ХАЙЛОН ОЙЛ СЕРВІС І ІНЖИНІРИНГ ЮКРЕЙН», Позивачем до Київської митниці подано електронну митну декларацію, зареєстровану 18.10.2021 за № 100320/2021/293764. До митної декларації Позивачем були додані товаросупровідні документи на товар, зокрема: договір купівлі-продажу від 23.06.2021 №HL-UA-P21001; рахунок-фактура (invoice) від 27.07.2021 №HL-UA-21001-1; сертифікат про походження товару від 18.08.2021 №21C1100M1470/00008; декларація країни відправлення від 13.08.2021 №61058304. Графа 31 «Вантажні місця та опис товарів» та графа 33 «Код товару» поданої митної декларації були заповнені Позивачем, виходячи з відомостей про товар, наявних в рахунку-фактурі (invoice), митній декларації країни відправлення, сертифікаті про походження товару. А саме, графа 31 митної декларації містила інформацію: «Вироби з чорних металів: тканина металева, плетена, з корозійностійкої (нержавіючої) сталі на стальному каркасі: ...Панель ситова...», а графа 33 - інформацію про код товару згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) -«». Однак, уповноваженою особою Київської митниці 20.10.2021 року було винесено рішення про визначення коду товару № КТ-UА-2021, яким визначено інший код товару згідно з УКТЗЕД - та змінено опис товару на: «Натяжна плоска ситова панель, частина вібросита для просіювання мінеральних речовин ... Панель ситова...». Митні платежі, що підлягали сплаті за поданою митною декларацією, розраховувались Позивачем з огляду на ставку ввізного мита 0%, передбаченою заявленим кодом товару згідно з УКТЗЕД . Оскільки код товару згідно з УКТЗЕД , визначений у рішенні про визначення коду товару, передбачає ставку ввізного мита 5%, у разі її застосування розмір митних платежів був би на 60 091,93 грн. більше. Викладене стало підставою для висновку Київської митниці про вчинення Позивачем дій, спрямованих на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, що є порушенням митних правил, передбаченим статтею 485 Митного кодексу України, та для складення у зв`язку з цим 21.10.2021 року протоколу про порушення митних правил № 3824/10000/21 у відношенні Позивача. 10.02.2022 року за результатами розгляду справи про порушення митних правил № 3824/10000/21 уповноваженою особою Київської митниці винесено постанову, згідно з якою Позивача визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого статтею 485 МК України, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів - 180 275,79 грн. Оскільки Позивач з обґрунтованістю постанови Київської митниці від 10.02.2022 року у справі про порушення митних правил № 3824/10000/21 не погодився, з урахуванням вказаної норми 19.02.2022 року представником Позивача на адресу Державної митної служби України за № 11/21 НІЮ З-3 була направлена скарга, в якій порушувалось питання щодо скасування цієї постанови та закриття справи. Листом від 20.04.2022 року № 20/20-02-02/8.19/174 на адресу представника Позивача Державною митною службою України направлено копію постанови від 20.04.2022, згідно з якою постанову Київської митниці від 10.02.2022 року у справі про порушення митних правил № 3824/10000/21 залишено без змін, а скаргу представника Позивача - без задоволення. Постанову Київської митниці та постанову Державної митної служби України у справі про порушення митних правил № 3824/10000/21 Позивач вважає незаконними та такими, що підлягають скасуванню у зв`язку з наступним. Стаття 485 МК України, за якою кваліфіковано дії Позивача, передбачає відповідальність за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно УКТЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги. Таким чином відповідальність за вказаною статтею настає у випадку встановлення факту заявлення в митній декларації або наданих митниці документах неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД. Однак таких неправдивих відомостей ні в митній декларації від 18.10.2021 року № 100320/2021/293764, ні в наданих Позивачем документах Відповідачами не встановлено. Заявлення в митній декларації коду товару за УКТЗЕД, з яким митний орган не погоджується, не охоплюється об`єктивною стороною порушення митних правил, передбаченого статтею 485 МК України. Заповнюючи графу 31 митної декларації, Позивач використовував опис товару, наявний в рахунку-фактурі №HL-UA-21001-1 від 27.07.2021, вказавши, що задекларований товар є панелями ситовими із зазначенням їх моделей. При заповненні графи 33 митної декларації використав код товару , зазначений уповноваженими органами країни-експортера в сертифікаті про походження товару №21С1100М1470/00008 від 18.08.2021 та експортній митній декларації №61058304 від 13.08.2021. У відповідності до статті 67 МК України УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. Оскільки опис товару в рахунку-фактурі відповідав коду товару в експортній митній декларації та сертифікаті походження, то, виходячи з того, що Україна та Китай є сторонами-учасниками Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів, підстав для сумнівів у правильності цього коду у Позивача не було.

Посилаючись на викладене позивач просив скасувати постанову Київської митниці від 10.02.2022 в справі про порушення митних правил № 3824/10000/21 та постанову Державної митної служби України по скарзі на постанову Київської митниці від 10.02.2022 в справі про порушення митних правил № 3824/10000/21 і справу про порушення митних правил закрити.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 19 вересня 2022 в адміністративній справі за адміністративним позовом громадянина України ОСОБА_1 до Київської митниці, Державної митної служби України про скасування постановивідкрито позовне провадження.

Відповідно до ст. 162 КАС України відповідачу був наданий строк для надання суду відзиву на позовну заяву.

20 жовтня 2022 до суду надійшов відзив від відповідача, в якому останній просить відмовити в задоволенні позову. Відповідач вважає викладені у позові вимоги безпідставними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню зважаючи на наступне. Постановою Київської митниці від 10.02.2022 у справі про порушення митних правил № 3824/10000/21 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого статтею 485 Митного кодексу України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що становить 180275,79 гривень. На вказану постанову, представником позивача подано скаргу від 19.02.2022 №11/21 НІЮ З-3, яка надійшла до Держмитслужби 21.02.2022. За результатами розгляду цієї скарги, в порядку статті 530 МК України, Держмитслужбою винесено постанову від 20.04.2022 року, якою постанову Київської митниці від 10.02.2022 у справі про порушення митних правил № 3824/10000/21 залишено без змін, а скаргу без задоволення. Підставою для такого рішення стало не встановлення Держмитслужбою обставин, які б свідчили про відсутність в діях ОСОБА_1 ознак порушення митних правил, передбаченого статтею 485 МК України, що полягало у вчиненні дій, спрямованих на неправомірне зменшення розміру митних платежів на суму 60091,93 гривень. Так, перевіряючи законність та обґрунтованість постанови Київської митниці Держмитслужби встановлено, що 18.10.2021 до митного поста «Столичний» Київської митниці директором ТОВ «НОВА БРОК» Нестеренком І.Ю. з метою митного оформлення товарів «Панелі ситові» у митному режимі імпорт подано митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ, яку прийнято до митного оформлення та присвоєно реєстраційний № UA100320/2021/293764. Товари надійшли на адресу ТОВ «ХАЙЛОН ОІЛ СЕРВІС І ІНЖИРІНГ ЮКРЕЙН» від компанії «HILONG OIL SERVICE & ENGINIREENG CO., LTD» (Китай). Відповідно до граф 31 та 33 МД № UA100320/2021/293764 ОСОБА_1 заявлено наступні відомості про товари: «Вироби з чорних металів: тканина металева, плетена, з корозостійкої (нержавіючої) сталі на стальному каркасі: Shaker Screen Панель ситова PWP BXA-02, 1050*697, 20 меш PWP, BXA-02, 1050*697mm, Derrick EFC 503/514 API 20-5 шт, Shaker Screen Панель ситова PWP BXA-02, 1050*697, 70 меш PWP, BXA- 02, 1050*697 mm, Derrick FLC 503/514, API 70-20 шт, Shaker Screen Панель ситова PWP BXA-02 1050*697, 100 меш PWP, BXA-02, 1050*697 mm, Derrick EFC 503/514 API 100-80 шт, Shaker Screen Панель ситова PWP BXA-02, 1050*697, 120 меш PWP, BXA-02, 1050*697 mm, Derrick FLC 503/514, API 120-45 шт, Shaker Screen Панель ситова PWP BXA-02, 1050*697, 140 меш PWP, BXA-02, 1050*697 mm, Derrick FLC 503/514, API 14085 шт, Shaker Screen Панель ситова PWP BXA-02, 1050*697, 170 меш PWP, BXA-02, 1050*697 mm, Derrick FLC 503/514, API 170-100 шт, Shaker Screen Панель ситова PWP BXA-02, 1050*697, 200 меш PWP, BXA-02, 1050*697 mm, Derrick FLC 503/514, API 220- 20шт. Торгівельна марка: «ВО STAR» країна виробництва: CN виробник «HEBEI BO STAR PETROCHEMICAL EQUIPMENT CO., LTD», код товару згідно з УКТЗЕД - (ставка ввізного мита 0%). 19.10.2021 року Київською митницею проведено митний огляд товару, заявленого у МД UA100320/2021/293764 та встановлено, що товар являє собою виріб, який складається з металевих решіток, які армовано полімерним матеріалом по периметру та всередині у вигляді прямокутників, також з двох країв знаходяться металеві планки, гумовий ущільнювач та гумові рукоятки. Під час здійснення контролю правильності класифікації товарів Київською митницею 20.10.2021 року винесено рішення про визначення коду товару № КТ-UA-2021, відповідно до якого товар являє собою: «Натяжна плоска сітова панель, частина вібросита, для просіювання мінеральних речовин, що являє собою виріб з корозостійкої (нержавіючої) сталі на стальному каркасі з металевих решіток, які армовано полімерним матеріалом по периметру та всередині у вигляді прямокутників, також з двох країв знаходяться металеві планки, гумовий ущільнювач та гумові ручки:...», код товару згідно з УКТЗЕД - (ставка ввізного мита 5%). За приписами частин першої та восьмої статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. До відомостей про товар, які вносяться декларантом до митної декларації з-поміж іншого віднесено код товару згідно з УКТЗЕД. Відповідно до частини п`ятої статті 265 МК України декларант може здійснювати декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення самостійно або уповноважувати інших осіб на здійснення декларування від свого імені. Обов`язком декларанта згідно із статтею 266 МК України є здійснити декларування товарів, відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом. Тобто заявити за встановленою формою точні відомості про товари, мету їх переміщення, а також відомості, необхідні для здійснення їх митного контролю та митного оформлення, покладено на декларанта. Пунктом 8 статті 4 МК України визначено, що декларантом є особа, яка самостійно здійснює декларування або від імені якої здійснюється декларування. Відповідно до частини четвертої статті 266 МКУ у разі самостійного декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення декларантом передбачену цим Кодексом відповідальність за вчинення порушення митних правил у повному обсязі несе декларант. Відповідно до графи 14, 54 МД № UA100320/2021/293764 декларантом товару є ТОВ «НОВА БРОК», а митна декларація подана ОСОБА_1 . Частиною восьмою статті 264 МК України встановлено, що з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації. Таким чином, ОСОБА_1 під час подання МД № UA100320/2021/293764 виконує всі обов`язки декларанта і несе передбачену МК України відповідальність. Внаслідок неправильної класифікації товарів позивачем різниця митних платежів склала 60091,93 гривень. Обґрунтовуючи необхідність скасування постанови Київської митниці представник позивача, як у скарзі, так і у позовній заяві зазначив, зокрема: заявлення в митній декларації коду товару за УКТЗЕД, з яким не погодився митний орган не охоплюється об`єктивною стороною порушення митних правил, передбаченого статтею 485 МК України (заявлення в митній декларації або наданих митниці документах неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД); при заповненні графи 31 МД ОСОБА_1 використовував опис товару згідно з рахунком-фактурою від 27.07.2021 №HL-UA-21001-1, вказавши, що задекларований товар є панелями ситовими із зазначенням їх моделей. При заповненні графи 33 МД використав код товару , зазначений уповноваженими органами країни - експортера в сертифікаті про походження товару від 18.08.2021 року № 21C1100M1470/00008 та експортній митній декларації від 13.08.2021 №61058304; зацікавленість позивача у зменшенні розміру митних платежів виключається, оскільки він не є працівником імпортеру товару, а отже не мав умислу на ухилення від сплати таких платежів або зменшення їх розміру. Держмитслужба не погоджується із вказаною позицією позивача з огляду на таке. Відповідно до частини першої статті 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність. Згідно з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 22.05.2018 у справі 359/1615/16-а: «Диспозиція статті 485 Митного кодексу України передбачає декілька варіантів об`єктивної сторони передбаченого нею правопорушення, зокрема: заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару; неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості; надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості; несплата митних платежів у строк, встановлений законом; інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів; використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги. Аналіз диспозиції цієї статті свідчить про те, що наведені варіанти дій, які являють собою об`єктивну сторону даного правопорушення, можуть бути вчинені як умисно (в тому числі з непрямим умислом), так і у зв`язку з необережністю (недбалістю). Протилежний висновок судів про те, що суб`єктивна сторона даного правопорушення можлива лише у формі умислу, є безпідставним, оскільки особа, відповідальна за передбачені цією статтею дії, може прямо і не бажати настання відповідної мети, однак повинна усвідомлювати можливість настання наслідків своїх дій у вигляді неналежної сплати митних платежів». Згідно з матеріалами справи про порушення митних правил № 3824/10000/21 експортна декларація країни експорту містить опис товару як устаткування для промислового просіювального обладнання в складі нафтовидобувних механізмів (машин) для просіювання нафтових розчинів. Вказаний опис вказує на відповідність товару коду (сталеві частини обладнання для сортування, просіювання, сепарації, промивання, подрібнення, розмелювання, змішування або перемішування ґрунту, каміння, руд чи інших мінеральних копалин у твердому (включаючи порошкоподібний та пастоподібний) стані). При цьому, згідно з поясненнями до товарної підпозиції 731414, викладених у Поясненнях до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом Держмитслужби від 14.07.2020 № 256, термін «тканина плетена» означає лише ті вироби з дроту, які виготовляються таким же способом, як і текстильні тканини, із двонитковими системами, що перетинаються під прямими кутами. Тканина зазвичай має полотняне переплетення, хоча вона може мати також саржеве або інше переплетення. Уток являє собою безперервну нитку, що проходить поперек основи справа наліво і навпаки. Тканина виготовляється на ткацьких верстатах безперервної дії. Місця, де нитки перетинаються, можуть бути посилені (наприклад, шляхом зв`язування додатковою ниткою). Тканина такого типу може складатися з відносно широко розставлених ниток, утворюючи сітку з квадратними вічками. Ґофровані різновиди виготовляються з ґофрованих ниток; згини взаємно зв`язуються, надаючи місцям перетину більшу твердість. В інших випадках тканина може бути одержана з прямих ниток, після чого її пресують; кінцева деформація в точках перетину зміцнює переплетення. Тканина може виготовлятися в рулонах або листах, розрізаних за довжиною або за формою; крайки листів можуть бути заварені чи запаяні. Отже, під час декларування товару, маючи всю наявну у товаросупровідних документах інформацію, необхідну для його класифікації позивачем неправильно визначено коду товару згідно з УКТЗЕД. Слід зазначити, що згідно з приписами частини першої та четвертої статті 23 МК України (в редакції чинній на день виникнення правовідносин) за письмовими зверненнями декларантів або уповноважених ними осіб митні органи приймають попередні рішення щодо застосування окремих положень законодавства України з питань державної митної справи. Попередні рішення також можуть прийматися з питань класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД. Для виконання своїх обов`язків (здійснити декларування товарів відповідно до порядку, встановленого МК України із заявленням точних відомостей про товар) позивач мав можливість шляхом вчинення певних дій здійснити декларування за правильним кодом згідно з УКТЗЕД. Однак, правом, визначеним статтею 23 МК України позивач не скористався та здійснив декларування товару самостійно, а отже відповідно до частини четвертої статті 266 МК України передбачену за вчинення порушення митних правил відповідальність несе у повному обсязі. Сам по собі факт зазначення у митній декларації неправильного коду товару згідно з УКТЗЕД не може утворювати склад правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України. Однак, у разі, якщо внаслідок зміни коду товару згідно з УКТЗЕД збільшується ставка ввізного мита та загальна сума митних платежів, що підлягають сплаті по встановленому коду товару, такі дії розглядаються як інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, що утворює об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України. Держмитслужба вважає, що обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення є протиправний результат дії. Митна декларація № иА100320/2021/293764 є доказом протиправного результату дії позивача, що призвела до недобору митних платежів на суму 60091,93 гривень. Безпосереднім об`єктом правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України є встановлений законодавством порядок оподаткування та сплати митних платежів, що забезпечує формування доходної частини державного бюджету. Згідно з пунктом 43 статті 4 МК України посадові особи підприємств - керівники та інші працівники підприємств (резиденти та нерезиденти), які в силу постійно або тимчасово виконуваних ними трудових (службових) обов`язків відповідають за додержання такими підприємствами вимог, встановлених цим Кодексом, законами та іншими нормативно-правовими актами України, а також міжнародними договорами України, укладеними у встановленому законом порядку.

24 жовтня 2022 року до суду надійшла відповідь на відзив, в якій представник позивача зауважив про безпідставність тверджень представника відповідача, викладених у відзиві та просив задовольнити позов.

У відповідності до ч. 2 ст. 159 КАС України заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 КАС України у справах, визначених статтями 273-277, 280-283, 285-289 цього Кодексу, заявами по суті справи є позовна заява та відзив на позовну заяву (відзив).

Протягом судового розгляду справи представник позивача вимоги позову підтримав, просив позов задовольнити, представник відповідача проти задоволення позову заперечував посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 458 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Диспозиція ст. 485 МК України передбачає адміністративну відповідальність за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплату митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

За змістом даної норми закону дії особи повинні бути спрямовані на досягнення мети у вигляді неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру. Отже, з об`єктивної сторони склад правопорушення митних правил, передбаченого ст. 485 МК України, характеризується наявністю дій, а з суб`єктивної сторони наявністю умислу.

За змістом ст. 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 працює директором ТОВ «НОВА БРОК».

На виконання договору про надання митно-брокерських послуг від 05.05.2020 року № 110, укладеного між ТОВ «НОВА БРОК» та ТОВ «ЮГТЕХВОЗ», з метою митного оформлення товару - панелі ситові, що надійшов з Китаю на адресу ТОВ «ХАЙЛОН ОЙЛ СЕРВІС І ІНЖИНІРИНГ ЮКРЕЙН», Позивачем до Київської митниці подано електронну митну декларацію, зареєстровану 18.10.2021 за № 100320/2021/293764.

До митної декларації Позивачем були додані товаросупровідні документи на товар, зокрема: договір купівлі-продажу від 23.06.2021 №HL-UA-P21001; рахунок-фактура (invoice) від 27.07.2021 №HL-UA-21001-1; сертифікат про походження товару від 18.08.2021 №21C1100M1470/00008; декларація країни відправлення від 13.08.2021 №61058304. Графа 31 «Вантажні місця та опис товарів» та графа 33 «Код товару» поданої митної декларації були заповнені Позивачем, виходячи з відомостей про товар, наявних в рахунку-фактурі (invoice), митній декларації країни відправлення, сертифікаті про походження товару. А саме, графа 31 митної декларації містила інформацію: «Вироби з чорних металів: тканина металева, плетена, з корозійностійкої (нержавіючої) сталі на стальному каркасі: ...Панель ситова...», а графа 33 - інформацію про код товару згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) -«».

Уповноваженою особою Київської митниці 20.10.2021 року було винесено рішення про визначення коду товару № КТ-UА-2021, яким визначено інший код товару згідно з УКТЗЕД - та змінено опис товару на: «Натяжна плоска ситова панель, частина вібросита для просіювання мінеральних речовин ... Панель ситова...».

Митні платежі, що підлягали сплаті за поданою митною декларацією, розраховувались Позивачем з огляду на ставку ввізного мита 0%, передбаченою заявленим кодом товару згідно з УКТЗЕД . Оскільки код товару згідно з УКТЗЕД , визначений у рішенні про визначення коду товару, передбачає ставку ввізного мита 5%, у разі її застосування розмір митних платежів був би на 60 091,93 грн. більше.

Викладене стало підставою для висновку Київської митниці про вчинення Позивачем дій, спрямованих на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, що є порушенням митних правил, передбаченим статтею 485 Митного кодексу України, та для складення у зв`язку з цим 21.10.2021 року протоколу про порушення митних правил № 3824/10000/21 у відношенні Позивача. 10.02.2022 року за результатами розгляду справи про порушення митних правил № 3824/10000/21 уповноваженою особою Київської митниці винесено постанову, згідно з якою Позивача визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого статтею 485 МК України, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів - 180 275,79 грн.

Позивач з обґрунтованістю постанови Київської митниці від 10.02.2022 року у справі про порушення митних правил № 3824/10000/21 не погодився, з урахуванням вказаної норми 19.02.2022 року представником Позивача на адресу Державної митної служби України за № 11/21 НІЮ З-3 була направлена скарга, в якій порушувалось питання щодо скасування цієї постанови та закриття справи.

Листом від 20.04.2022 року № 20/20-02-02/8.19/174 на адресу представника Позивача Державною митною службою України направлено копію постанови від 20.04.2022, згідно з якою постанову Київської митниці від 10.02.2022 року у справі про порушення митних правил № 3824/10000/21 залишено без змін, а скаргу представника Позивача - без задоволення.

З висновками митного органу суд не погоджується, з огляду на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Частини 5 ст. 265 МК України передбачено, що декларант може здійснювати декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення самостійно або уповноважувати інших осіб на здійснення декларування від свого імені.

Відповідно до ч. 1 ст. 266 МК України декларант зобов`язаний: 1) здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом; 2) на вимогу органу доходів і зборів пред`явити товари, транспортні засоби комерційного призначення для митного контролю і митного оформлення; 3) надати органу доходів і зборів передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей; 4) у випадках, визначених цим Кодексом та Податковим кодексом України, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу; 5) у випадках, визначених цим Кодексом та іншими законами України, сплатити інші платежі, контроль за справлянням яких покладено на органи доходів і зборів.

Частиною 8 ст. 257 МК України визначено перелік відомостей, які вносяться до митної декларації декларантом.

Зокрема, відповідно до п.п. а, г п.5 ч.8 ст. 257 МК України, до декларації декларантом вносяться відомості про найменування, код товару згідно з УКТ ЗЕД.

Відповідно до ч. 8 ст. 264 МК України з моменту прийняття органом доходів і зборів митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

Згідно з Порядком заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 651, графа 31 МД повинна містити такі відомості про товар: опис товару відповідно до товаросупровідних документів в обсязі, достатньому для його розпізнання та віднесення до коду згідно з УКТЗЕД.

Позивачем в митній декларації у графі 31 вказаний опис товару, в тому числі згідно із товаросупровідними документами.

Згідно ч. 2 ст. 69 МК України органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Тому, здійснення такого контрою є прямим обов`язком відповідача.

Відповідно до п. 1.5. Розділу І Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року № 631, митні формальності, передбачені цим Порядком, виконуються одноосібно посадовою особою ПМО, призначеною для виконання митних формальностей за відповідною МД, згідно з пунктом 3.7 розділу ІІІ цього Порядку, крім випадків, передбачених пунктами 4.7 та 4.8 розділу VI цього Порядку.

Пунктом 4.7 Порядку визначено, що у випадках, передбачених законодавством України з питань державної митної справи, у складних випадках виконання митних формальностей, а також на вимогу спеціалізованого підрозділу ПМО виконання окремої митної формальності за МД передається до спеціалізованого підрозділу.

Згідно з матеріалами справи виконання митної формальності з перевірки правильності класифікації товару за митною декларацією було передано до спеціалізованого підрозділу - управління контролю митної вартості, класифікації, походження товарів та прогнозування надходжень Київської митниці Держмитслужби.

Відповідно до п. 4 Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питання класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженим Наказом Міністерства фінансів України № 650 від 30.05.2012, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за № 1085/21397, відділ митних платежів приймає Рішення у складних випадках, визначених статтею 69 Кодексу, за запитами ПМО.

У відповідності до ч. 5 ст. 69 МК України під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Відповідно до ч. 6 ст. 69 МК України штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються митними органами виключно у разі, якщо прийняте митним органом рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 23 МК України за письмовими зверненнями декларантів або уповноважених ними осіб митні органи приймають попередні рішення щодо застосування окремих положень законодавства України з питань митної справи. Такі рішення виносяться до початку переміщення товарів через митний кордон України.

Відповідно до п. 1 ч. 4 цієї статті попередні рішення можуть прийматися з питань класифікації товарів (у тому числі комплектних об`єктів, що постачаються в розібраному стані декількома партіями протягом тривалого періоду) згідно з УКТ ЗЕД.

За змістом ст. 485 МК України передбачає, що склад вказаного порушення обумовлює наявність в діях декларанта особливої мети, а саме ухилення від сплати податків та зборів, або зменшення їх розміру, що обумовлює обов`язкове подання неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД та його митної вартості, що свідчить про те, що це правопорушення може бути вчинене тільки з умисною формою вини.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду, викладеної в постановах від 22.05.2020 у справі № 751/1477/17, від 13.12.2018 у справі № 759/360/17, від 06.06.2018 у справі № 607/1866/17 та у справі № 607/2391/17, для притягнення до відповідальності, згідно ст. 485 МК України, необхідно доведення факту заявлення в митній декларації, в даному випадку, неправдивих відомостей та/або надання документів, що містять неправдиві відомості та наявність прямого умислу.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду, викладеною в постанові від 13.12.2018 у справі № 759/360/17, за відсутності обґрунтованих доказів, які свідчили саме про умисел декларанта на заниження митних платежів (шляхом повідомлення недостовірної інформації про товар) сам факт неправильного визначення коду згідно з УКТЗЕД не є достатньою підставою для кваліфікації дій позивача як порушення митних правил відповідно до ст. 485 МК України.

З урахуванням вищевикладеного, зважаючи на те, що відповідачем не доведено, що заявлення в митній декларації відомостей щодо коду товару за УКТ ЗЕД, було здійснено з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру та/або на підставі документів, які є недостовірними та/або містили недостовірну інформацію. Відтак, у діях позивача відсутній умисел на вчинення протиправних дій, що є обов`язковим елементом порушення митних правил, за що передбачена визначена у ст. 485 МК України відповідальність.

Крім того, матеріали справи не містять доказів вчинення позивачем дій, передбачених диспозицією статті 485 МК України. Тобто, у позивача був відсутній умисел на внесення неправдивих відомостей про товар, необхідних для визначення щодо коду товару згідно з УКТ ЗЕД, зазначеного в декларації, а тому в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 485 МК України.

Законодавством встановлено, що адміністративне стягнення за порушення митних правил не може бути застосовано інакше, як на підставі та в порядку, що встановлені цим Кодексом та іншими законами України. Дана норма кореспондується із нормами ст. 62 Конституції відповідно до ч. 3 якої обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ч. 1 ст. 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Згідно ст. 489 МК України посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 531 МК України визначено, що підставами для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил є, в тому числі, відсутність у діях особи, яка притягується до відповідальності, ознак порушення митних правил; необ`єктивність або неповнота провадження у справі або необ`єктивність її розгляду; невідповідність викладених у постанові висновків фактичним обставинам справи; обмеження прав учасників провадження у справі про порушення митних правил та її розгляду; неправильна або неповна кваліфікація вчиненого правопорушення.

Згідно із ст. 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 КАС України.

При цьому, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову (ч.2 ст.71 КАС України).

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Так, відповідачем не були спростовані вищенаведені доводи позивача, а за таких обставин, оцінивши надані сторонами докази, суд вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню частині скасування постанови Київської митниці від 10.02.2022 року № 3824/10000/21 про порушення ОСОБА_1 митних правил, виходячи з того, що висновки оскаржуваної постанови не відповідають нормам діючого законодавства, не забезпечені належними та допустимими доказами, які б давали підстави для притягнення останнього до адміністративної відповідальності.

В той же час, стороною позивача не було обґрунтовано вимогу про скасування постанови Державної митної служби України по скарзі на постанову Київської митниці від 10.02.2022 року.

Згідно із ч. 2 ст. 162 КАС України у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову про, зокрема, визнання протиправними рішення суб`єкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Таким чином, діючи в межах наданих адміністративному суду повноважень, враховуючи встановлені судом обставини, правові норми, а також позиції судів вищих інстанцій, суд приходить до висновку, що притягнення позивача до відповідальності за порушення митних правил, передбачених ст. 485 МК України відбулося без повного та належного з`ясування всіх обставин справи і встановлення його вини, а тому оскаржувана постанова підлягає скасуванню, а провадження у справі - закриттю.

Згідно зі ст. 244 Кодексу адміністративного судочинства України, під час ухвалення рішення, суд, окрім іншого, має вирішити як розподілити між сторонами судові витрати.

Керуючись ст. 8, 19, 62 Конституції України, ст. 23, 69, 257, 264, 266, 458, 485, 486, 489, 495, 498, 531 МК України, ст. ст. 2, 5, 9, 10, 72-78, 90, 132, 134, 139, 141, 241-246, 269, 286 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Київської митниці, Державної митної служби України про скасування постанов задовольнити частково.

Скасувати постанову Київської митниці від 10.02.2022 року № 3824/10000/21 про порушення ОСОБА_1 митних правил, провадження у справі закрити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст судового рішення виготовлено 17.01.2023 року.

Суддя: