Справа № 160/14910/22
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2022-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Врони О. В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю Виробничого об`єднання "Мінерали України" до Дніпровської митниці про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови,-
Товариство з обмеженою відповідальністю Виробниче об`єднання «Мінерали України» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Дніпровської митниці, в якому просить:
-визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA110000/2022/000029/2 від 30.08.2022 р., прийняте Дніпропетровською митницею Держмитслужби;
- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110110/2022/000227 від 30.08.2022 р., видану Дніпропетровською митницею Держмитслужби.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що до митного органу були надані документи, необхідні для митного оформлення товарів з визначенням його митної вартості за першим методом (за ціною контракту), що надійшли на митну територію України на підставі зовнішньоекономічного контракту. Однак, митниця, на думку позивача, витребувавши у підприємства додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості, прийняла рішення про коригування митної вартості товарів за другорядним методом на підставі необґрунтованих та необ`єктивних зауважень. Надані документи у своїй сукупності підтверджують заявлену підприємством митну вартість та її складові частини, не мають розбіжностей, відомості про визначення митної вартості в цих документах є достовірними, базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.10.2022 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
Відповідно до ч.6 ст.12, ч.1, ч. 2 ст. 257, ч.1 ст. 260 Кодексу адміністративного судочинства України зазначена справа є справою незначної складності та розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження.
За ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
24.10.2022 через систему «Електронний суд» від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву.
Відповідач вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню виходячи з наступного.
За результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації, з урахуванням положень ст. 337 Митного кодексу України, встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності та не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості.
Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов"язковою при її обчисленні.
Митна вартість, визначена митницею, згідно з положеннями ст. 64 МК України за другорядним методом визначення митної вартості -r резервним методом.
Позивачем електронною поштою направлено до суду відповідь на відзив.Позивач вважає, що відзив на позовну заяву жодним чином не спростовує викладених в позовній заяві обставин, оскільки на підтвердження митної вартості товарів і на зауваження наведені у повідомленні митниці товариством були надані всі необхідні документи і роз"яснення.
Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
Між SHANDONG ZIDA STEEL CO. LTD (Продавець) і Товариством з обмеженою відповідальністю Виробничого об`єднання «Мінерали України» (Покупець) 02.09.2019 був укладений зовнішньо - економічний контракт №20190903, відповідно до якого, Продавець продає, а Покупець купує труби безшовні сталеві.
Асортимент, ціна за одиницю і кількість поставлених товарів по контракту вказані в Специфікаціях на поставку, які є невід"ємною частиною контракту (п. 1.2. контракту).
Відповідно до пунктів 2.1., 2.2. контракту ціна на товари, продані за контрактом, визначені в доларах США. Загальна сума контракту складається з вартості товару, фактично відвантаженого за Специфікаціями до цього контракту і складає не більше 200000 доларів США.
Пунктом 3.1. контракту передбачено, що поставка товару здійснюється морським шляхом.Умови поставки вказуються в Специфікаціях до цього контракту.
03.10.2019 сторонами укладено додаткову угоду №2-1, в якій визначено змінити за текстом контракту слово «Специфікація» на «Проформа інвойс».
В інвойсі і коносаменті визначені умови поставки «СІF», порт Польщі.
На виконання умов поставки було здійснено поставку товару з Китаю.
З метою митного оформлення товару 29.08.2022 декларантом подано до Дніпровської митниці Держмитслужби митну декларацію № UA110110/2022/005087.
На підтвердження митної вартості товарів за митною декларацією до митного органу було надано наступні документи:
сертифікат якості №S20220504 від 20.05.2022;
пакувальний лист від 20.05.2022;
пакувальний лист від 08.06.2022;
рахунок-проформа ЕМ20220111 від 11.01.2022;
рахунок-фактура (інвойс) №1-2 від 20.05.2022;
коносамент №218952605 від 08.06.2022;
коносамент №SZYH21121072 від 08.06.2022;
автотранспортна накладна №5428 від 22.08.2022;
супровідний документ Т1 №22РL322080NS5FAL1 від 22.08.2022;
банківський платіжний документ, що стосується товару №220112/001821648 від 12.01.2022;
рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №153 від 22.08.2022;
рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №849 від 23.08.2022;
банківський платіжний документ, що підтверджує факт оплати транспортно-експедиційних послуг №82 від 25.08.2022;
калькуляція транспортних витрат №23-08/4 від 23.08.2022;
документ, що підтверджує вартість перевезення товару №19.08.22 від 19.08.2022;
документ, що підтверджує вартість перевезення товару №23/08/22-1 від 23.08.2022;
страховий поліс №AJINL5024222EGGFA19A від 07.06.2022;
зовнішньоекономічний контракт купівлі-продажу №20190903 від 02.09.2019;
договір про надання послуг митного брокера №230522 від 23.05.2022;
договір (контракт) про перевезення №058/ФСР від 24.01.2020;
договір (контракт) про перевезення №L062 від 19.08.2022;
договір (контракт) про перевезення № L062 від 19.08.2022;
договір (контракт) про перевезення №MIH0019 від 15.06.2022;
митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів № UA110110/2022/005087.
Митна вартість товарів, заявлених до митного оформлення була визначена декларантом за ціною контракту щодо товару, який імпортується (вартість операції).
Після перевірки вказаних документів уповноваженою особою митниці було складено та направлено декларанту повідомлення в якому митний орган зазначив наступні зауваження:
«..1.Відповідно до п. 1.2. Контракту сортамент, ціна за одиницю та кількість поставлених товарів по Контракту зазначаються в Специфікаціях на поставку, які є невід"ємною частиною Контракту. Зазначена Специфікація до митного контролю не надана. 2.Згідно з п. 4.1. Контракту визначено перелік документів, що переміщуються з товаром, в тому числі специфікація (п. 1 повідомлення), експортна декларація, які до митного контролю не надано. 3.Відповідно до заявки-договору на організацію перевезення від 19.08.2022 №L062 не зазначено ставку та умови оплати за перевезення. 4. Відповідно до рахунку ТОВ «ФСР ЛОДЖИСТІКС УКРАЇНА» від 23.08.2022 №849 на оплату послуг з перевантаження за межами території України та експедиторську винагороду на території України. Таким чином встановлено, що ТОВ «ФСР ЛОДЖИСТІКС Україна» здійснено перевантаження товару за межами території України та отримано винагороду за експедирування на митній території України, однак фактично перевезення відповідно до печатки на СМR від 22.08.2022 №5428 здійснено ТОВ «РІВНЕТРАНССЕРВІС» згідно заявки-договору на організацію перевезення від 19.08.2022 №L062 за дорученням ТОВ «ФАСТ БІЛДІНГ ГРУП». ТОВ «ФАСТ БІЛДІНГ ГРУП» виконує організацію з перевезення вантажів на підставі заявки- договору на організацію перевезення від 19.08.2022 №L062, укладеної з замовником ТОВ «МІНЕРАЛИ УКРАЇНИ». Незрозуміло, у який спосіб ТОВ «ФСР ЛОДЖИСТІКС Україна» здійснювало експедирування товарів на митній території України, якщо організацію з перевезення вантажів здійснено ТОВ «ФАСТ БІЛДІНГ ГРУП»…»
На підставі ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України Дніпровською митницею Держмитслужби повідомлено декларанта про необхідність подання протягом 10 календарних днів додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов"язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, виписку з бухгалтерської документації, каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, копію митної декларації крани відправника, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.
Рішенням про коригування митної вартості товарів №UA110000/2022/000029/2 від 30.08.2022 скориговано заявлену позивачем митну вартість товарів за резервним методом визначення митної вартості за одиницю товару, а саме: труби безшовні з нелегованої вуглецової сталі, холоднодеформовані, круглого поперечного перерізу, без різьби, фітінгів та теплової ізоляції, загального призначення Холоднокатані сталеві труби диаметром 32 мм, товщина стінки 7 мм, марка сталі 45, довжина 4280 мм-8,100 т. Країна виробництва: Китай, СN

Розрахована декларантом митна вартість товару становила 13011,63 USD (475816,99 грн. (курс валюти станом на момент подання декларації 36,5686 доларів)).Внаслідок дій відповідача у вигляді коригування митної вартості загальна вартість товару склала 15275,79 USD.

Митним органом було повідомлено, що митна вартість оцінюваних товарів скоригована митницею за другорядним методом визначення митної вартості 2 г) резервним методом, згідно з положеннями ст. 64 МК України.

Позивач вважає оскаржуване рішення і картку відмови протиправними та такими, що підлягають скасуванню, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

При вирішенні спору суд виходить з наступного.

Порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу, встановлені ч. 1 ст. 7 Митного кодексу України.

Згідно п. 23, п. 24. ч. 1 ст. 4 МК України митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

За приписами ч. 1 ст. 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів ст.ст. 49,50 МК України).

За частинами 1, 2 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводиться розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт); рахунок-фактура (інвойс) або рахунок - проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною 3 вказаної статті також передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у ч.2 цієї статті, містять розбіжності, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою , контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до частин 1,2 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч. 1 статті 58 цього Кодексу.

Приписами ст. 337 МК України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато - логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Згідно п.1 ч.4 ст.54 МК України контроль заявленої декларантом митної вартості товарів здійснюється шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч.6 ст.54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.2 4 ст.53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

За змістом вищенаведених норм митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов"язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, коли надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять усіх відомостей.

При проведенні консультації, повідомляючи позивача про необхідність надати додаткові документи, митний орган не обгрунтував вимоги щодо їх надання, узгоджуючи таке надання документів з правовідносинами, які склалися між позивачем і його контрагентом.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті (ч. 3 ст. 54 МК України).

Згідно ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостоюстатті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Частиною 2 ст. 55 МК України визначено, що прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Відповідно до ч.1 ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (ч. 2 ст. 57 МК України).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу(ч. 3 ст. 57 МК України).

При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (ч. 6 ст. 57 МК України).

Відповідно до п. 4 ст. 57 МК України у разі, якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у п. 2 ч. 1ст. 57 Митного кодексу України.

При цьому, застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метоювизначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 та 60 цього Кодексу. Під час консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Згідно ч. 8 ст. 57 МК України у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановленихстаттею 64 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:

1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:

а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;

б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);

в) не впливають значною мірою на вартість товару;

2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;

3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;

4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Відповідно до ч. 2 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відсутність в рішенні про коригування митної вартості товарів інформації з належдним обгрунтуванням того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.

Також судом до уваги приймається правова позиція Верховного Суду, викладена у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17, відповідно до якої у рішенні про коригування заявленої митної вартості товарів, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначені митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

В даному рішенні про коригування митної вартості товарів такі відомості відсутні.

Суд не погоджується із зауваженнями відповідача у направленому позивачу повідомленні, виходячи з наступного.

Твердження Митниці про ненадання Специфікації спростовуються матеріалами справи.

Як вже було зазначено вище сторони додатковою угодою №2-1 від 03.10.2019 до контракту №20190903 від 02.09.2019 змінили «Специфікацію» на «Проформ інвойс», а тому витребування саме Специфікації є безпідставним.

З проформи інвойс №ЕМ20220111 від 11.01.2022 вбачається зобов"язання продавця поставити товар: холоднокатані стальні труби (сталь 45) , в кількості 8.100 тони на загальну вартість 11259,06 доларів США.

Відсутність митної декларації країни відправлення не може бути підставою для прийняття рішення про коригування.

Закон КНР "Про порядок заповнення вантажної експортно-імпортної декларації", затвердженого маніфестом Головного митного управління КНР №52 у 2008 не є міжнародно-правовим актом і не підлягає застосуванню суб`єктами декларування на території України.

Митним законодавством України і КНР не передбачено зобов`язання надавати підтвердження митного оформлення в країні відправлення іншій стороні контракту.

До того ж ч. 2 ст. 53 МУ України, в якій наведено вичерпний перлік документів, які слід надати декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів, не містить митної декларації країни відправлення.

За правовим висновком Верховного Суду в постанові від 19.03.2019 у справі №810/4116/17 «…неподання позивачем, митної декларації країни відправлення також не може бути підставою для невизнання заявленої позивачем вартості товару, оскільки така (вартість) повністю підтверджувалася поданими позивачем при проходженні митних формальностей первинними документами, а надання такої митної декларації не є обов`язковим за вказаних обставин підтвердженням митної вартості товару».

Щодо здійснення експедирування товарів на митній території України.

Надання позивачу транспорнтно-експедиторських послуг ТОВ «ФСР ЛОДЖИСТІКС Україна» відбувалось на підставі договору транспортно-експедиторського обслуговування №058/ФСР від 24.01.2022 і заявки до нього №М1Н0019 від 15.06.2022.

З рахунку на оплату №849 від 23.08.2022, який було надано ТОВ ВО «Мінерали України» вбачається, що експедитором були здійснені послуги, зокрема і на території України.

Крім того, перевезенння товару було здійснено і на підставі заявки-договору №L062 від 19.08.2022 на організацію перевезення вантажів автотранспортом, укладеним з ТОВ «ФАСТ Білдінг Групп».

Відповідно до рахунку на оплату №153 від 22.08.2022 ТОВ «ФАСТ Білдінг Групп» було здійснено транспортно-експедиційне обслуговування в тому числі за маршрутом Дорохуск-Ягодин Дніпро.

Чинне законодавство України не забороняє при здійсненні господарської діяльності укладати декілька договорів на перевезення товару з різними експедиторами.

Виходячи з наведеного суд вважає, що доводи, які зазначені відповідачем у рішені про коригування митної вартості, не є підставою для коригування митної вартості товару, оскільки в документах відсутні розбіжності, або явні ознаки підробки. Не надано доказів того, що документи, які подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації. Надані позивачем до митного оформлення документи містять всі необхідні реквізити та відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, відомостей щодо ціни, що була сплачена за ці товари.

Крім того, декларантом на зауваження митниці в повідомленні були також надані пояснення листом від 30.08.2022 №30/08/22-1.

Виходячи з наданих позивачем документів у відповідача були в наявності всі документи, які давали можливість встановити дійсну митну вартість товару за ціною договору.

Суд враховує правову позицію Верховного Суду у постановах від 08 жовтня 2019 року у справі №803/776/17, від 11 червня 2020 року у справі №815/5597/17, що декларант повинен підтвердити лише ті факти, які пов`язані з витратами (складовими), які входять до митної вартості товару відповідно до умов поставки. Натомість, у тому випадку, коли відповідач стверджує, що декларантом понесені додаткові витрати, що впливають на митну вартість товару, він повинен довести наявність цих фактів.

В даному випадку відповідачем наявність цих фактів не підтверджена.

Крім того, митний орган не виконав обов`язку щодо наведення у рішеннях про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Частиною 1 ст. 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи вбачається, що за подання вказаного адміністративного позову позивачем сплачено судовий збір у розмірі 4962,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №198 від 21.09.2022.

Отже, оскільки позовну заяву задоволено повністю, сплачений судовий збір в сумі 4962,00 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 241-246, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Виробничого об`єднання «Мінерали України» (вул. Юдіна, буд. 15 Б, м. Дніпро, 49000, ) до Дніпровської митниці (вул. Ольги княгині, буд. 22, м. Дніпро, 49038, ) про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA110000/2022/000029/2 від 30.08.2022 р., прийняте Дніпропетровською митницею Держмитслужби.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110110/2022/000227 від 30.08.2022 р., видану Дніпропетровською митницею Держмитслужби.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Виробничого об`єднання «Мінерали України» (вул. Юдіна, буд. 15 Б, м. Дніпро, 49000, ) за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці (вул. Ольги княгині, 22, м. Дніпро, 49038, ) сплачені позивачем судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 4962 грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Врона