Справа № 520/6039/22
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2023-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

16 січня 2023 року № 520/6039/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі судді Білової О.В., розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління ДПС у Чернівецькій області (вул. Героїв Майдану, буд. 200-А, м. Чернівці, Чернівецький район, Чернівецька область, 58013, ) до Приватного підприємства "МІК+" (пр-т Науки, буд. 27-Б, м. Харків, 61072, ) про стягнення податкового боргу, накладення арешту,-

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач Головне управління ДПС у Чернівецькій області з адміністративним позовом до Приватного підприємства "МІК+", в якому, з урахуванням уточнення вимог, просить суд:

- стягнути кошти з банківських рахунків та готівки Приватного підприємства «МІК+» () в рахунок погашення податкового боргу в сумі 1000000.00 грн. до місцевого бюджету Новоселицької територіальної громади Чернівецької області: р/р UA0024347, отримувач: Чернівецьке ГУК/Новоселицька ТГ/21081500; код отримувача: 37836095, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.);

- накласти арешт на кошти та інші цінності ПП «МІК+» (), що знаходяться в банку, в межах суми податкового боргу в розмірі 1000000.00 грн.

Ухвалою судді від 26.08.2022 відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін.

У зв`язку з відсутністю фінансування, що є непереборною обставиною для суду, та неможливістю забезпечення судом відправлення поштової кореспонденції на адресу відповідача, що перешкоджає здійсненню правосуддя, враховуючи відсутність у матеріалах справи інших засобів зв`язку з відповідачем, зокрема номерів телефонів або електронних адрес відповідача, та неактуальністю таких номерів, зазначених в акті перевірки, наданому до матеріалів справи, а також зазначених на інформаційних ресурсах, що містяться в загальному доступі мережі інтернет, суд позбавлений можливості у встановленому законом порядку повідомити відповідача про відкриття провадження.

З огляду на це, судом з метою повідомлення відповідача про відкриття провадження у справі оприлюднено оголошення про відкриття провадження у справі на офіційному веб-сайті суду із посиланням на веб-сторінку розташування вказаної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Також ухвалою суду від 06.10.2022 покладено на позивача обов`язок повідомлення відповідача про факт відкриття провадження у справі шляхом направлення рекомендованим поштовим відправленням з повідомленням про вручення роздруківки електронної копії ухвали про відкриття провадження з роздруківкою перевірки файлу ЕЦП, яким підписано вказану ухвалу, а також роздруківки електронної копії даної ухвали з роздруківкою перевірки файлу ЕЦП, яким підписано вказану ухвалу - протягом 10 календарних днів з дня отримання даної ухвали суду.

На виконання вказаної ухвали суду позивачем на адресу суду направлено копію конверту та корінця поштового відправлення, яким зазначені вище ухвали суду були направлені відповідачу.

Згідно вказаних документів, поштове відправлення з ухвалою суду від 26.08.2022 та ухвалою суду від 06.10.2022 направлено на зареєстровану адресу відповідача, проте на адресу позивача 28.11.2022 повернувся конверт з позначкою "за закінченням терміну зберігання".

Додатково після отримання фінансування вказані ухвали суду направлені на поштову адресу відповідача Харківським окружним адміністративним судом, за результатом чого також до суду 30.11.2022 повернувся конверт з відміткою "за закінченням терміну зберігання".

Верховним Судом в постанові від 16 квітня 2019 року у справі №3804/6279/16 зазначено, що добросовісний платник податків зобов`язаний забезпечити отримання ним кореспонденції за адресою місцезнаходження, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. У разі невиконання цього обов`язку платник не вправі посилатись на неотримання ним документів як на обставину, що звільняє його від настання у зв`язку з цим негативних для такого платника наслідків.

Повна відповідальність за достовірність інформації про місцезнаходження, а також щодо наслідків неотримання поштових відправлень за своїм офіційним місцезнаходженням покладається саме на юридичну особу (фізичну особу-підприємця).

У разі якщо копію прийнятого судового рішення (ухвали, постанови, рішення) направлено судом листом за належною поштовою адресою, тобто повідомленою суду учасником справи, і повернено підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання чи закінчення строку зберігання поштового відправлення, то вважається, що адресат повідомлений про прийняте судове рішення.

Повна відповідальність за достовірність інформації про місцезнаходження, а також щодо наслідків неотримання поштових відправлень за своїм офіційним місцезнаходженням покладається саме на юридичну особу (фізичну особу-підприємця).

У разі якщо копію прийнятого судового рішення (ухвали, постанови, рішення) направлено судом листом за належною поштовою адресою, тобто повідомленою суду учасником справи, і повернено підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання чи закінчення строку зберігання поштового відправлення, то вважається, що адресат повідомлений про прийняте судове рішення.

Вказана правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 12.03.2019 у справі № 923/1432/15.

Відтак, відповідач вважається таким, що отримав зазначене відправлення 28.11.2022.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що станом на дату подання позову у ПП «МІК+» рахується податковий борг по адміністративних штрафах та штрафних санкціях за порушення законодавства у сфері виробництва та обігу алкогольних напоїв та тютюнових виробів у сумі 1000000.00 грн, що підтверджується розрахунком заборгованості. Сума заборгованості у сумі 1000000.00 грн станом на день подання позову є узгодженою. У зв`язку із наявністю податкового боргу станом на 12.12.2021 року за узгодженими податковими зобов`язаннями у сумі 1000000.00 грн ПП «Мік+» було виставлено податкову вимогу форми «Ю» від 13.12.2021 року №0-2407. Оскільки податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилалася (не вручалася).

Відповідач правом подання відзиву на адміністративний позов не скористався.

Відповідно до ч.5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до вимог ст. 229 КАС України.

Оцінивши повідомлені позивачем обставини, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову, виходячи з такого.

Приватне підприємство «МІК+» (далі - ПП «МІК+») () зареєстровано як суб`єкт господарювання 06.05.2008 року Новоселицькою районною державною адміністрацією, номер державної реєстрації 0000626 На обліку у податковому органі з 07.05.2008 року, фактичне місцезнаходження на момент звернення до суду та розгляду справи: 61000, Харківська область, м Харків, Шевченківський р-н, пр-т Науки, буд 27-Б, в процесі припинення не перебуває.

У період з по перебувало на обліку в Головному управлінні ДПС у Чернівецькій області.

З 08.10.2019 року до 15.10.2019 року працівниками Головного управління ДПС у Чернівецькій області на підставі наказу від 04.10.2019 року №92/ФП, направлень від 04.10.2019 року №373, 374, 375, 376 проведено фактичну перевірку АЗС ПП «МІК+» ().

За результатами перевірки складено акт про результати проведення фактичної перевірки з питань додержання суб`єктами господарювання вимог, встановлених законодавством України, які є обов`язковими до виконання при здійсненні оптової і роздрібної торгівлі алкогольними напоями та/або тютюновими виробами, пальним №28/24-13-32-01-06/35883813 від 15.10.2019 року.

Перевіркою встановлено порушення вимог ч. 20 ст. 15 Закону України від 19.12.1995 року № 481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напої, тютюнових виробів та пального» (із змінами і доповненнями), в частині здійснення роздрібної торгівлі пальним без наявності ліцензії на роздрібну торгівлю.

На підставі акта про результати проведення фактичної перевірки з питань додержання суб`єктами господарювання вимог, встановлених законодавством України, які є обов`язковими до виконання при здійсненні оптової і роздрібної торгівлі алкогольними напоями та/або тютюновими виробами, пальним, №28/24-13-32-01-06/35883813 від 15.10.2019 року, відповідачем, з урахуванням виявлених порушень, до суб`єкта господарювання ПП «МІК+» () застосована фінансова санкція - 1 000000,00 грн. (рішення про застосування фінансових санкцій № 000029 від 31.10.2019 року на суму - 750 000.0 грн та рішення про застосування фінансових санкцій № 000030 від 31.10.2019 року на суму - 250 000.00 грн).

Станом на дату подання позову у ПП «МІК+» рахується податковий борг по адміністративних штрафах та штрафних санкціях за порушення законодавства у сфері виробництва га обігу алкогольних напоїв га тютюнових виробів у сумі 1000000,00 грн, що підтверджується розрахунком заборгованості.

Сума заборгованості у сумі 1000000.00 грн. станом на день подання позову є узгодженою в судовому порядку, справа № 824/1437/19-а, яка була розглянута Чернівецьким окружним адміністративним судом.

У зв`язку із наявністю податкового боргу станом на 12 12.2021 року за узгодженими податковими зобов`язаннями у сумі 1000000.00 грн. ПП«МІК+» було виставлено податкову вимогу форми «Ю» від 13.12.2021 року №0-2407.

Оскільки податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилалася (не вручалася).

Сума заборгованості обліковується в інтегрованих картках відповідача за відповідними платежами.

Відповідно до п.п.14.1.175 п.14.1 ст. 14 Податкового кодексу України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

У зв`язку з несплатою узгодженої суми податкового зобов`язання у встановлені строки, відповідно до п. 59.1 ст. 59 Податкового кодексу України, контролюючим органом сформовано та направлено на юридичну адресу відповідача податкову вимогу форми «Ю» від 13.12.2021 року №0-2407.

Вказану вимогу направлено на зареєстровану на той час адресу відповідача, проте до контролюючого органу повернувся конверт з позначкою про невручення з причини «за закінченням терміну зберігання».

Згідно з п. 59.1 ст. 59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Відповідно до п. 42.2 ст. 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Отже, податкова вимога була направлена у визначений законом спосіб та вважається належним чином врученою відповідачу.

Станом на дату звернення до суду податкова вимога є дійсною, не є скасованою, зміненою або відкликаною.

Відповідно до п. п. 16.1.4 п. 16.1 ст. 16 Податкового кодексу України (даті - ПКУ) платники податків обтяжені обов`язком сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

З матеріалів справи судом встановлено, що рішення, відповідно до яких визначено суму зобов`язань відповідача, та податкова вимога є узгодженими, в адміністративному та судовому порядку не скасовані, а відтак суми зобов`язань підлягають сплаті відповідачем.

Визначені у зазначених вище рішеннях розрахунки сум податкових зобов`язань у зв`язку з їх своєчасною несплатою відповідачем набули статусу податкового боргу.

На момент розгляду справи судом сума заборгованості у загальному розмірі 1000000 гривень відповідачем не погашена, з моменту направлення податкової вимоги податковий борг не переривався.

Відповідно до норм п.п. 95.1-95.3 ст. 95 Податкового кодексу України:

- контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі;

- стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 30 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги;

- стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Приписами ст. 95 Податкового кодексу України передбачено наступний порядок дій податкового органу по стягненню боргу: в першу чергу звертається стягнення на кошти, які перебувають у його власності, у разі їх недостатності погашення податкового боргу здійснюється за рахунок майна, яке перебуває у податковій заставі.

Отже, позивачем у передбачений законом спосіб заявлені позовні вимоги на погашення наявної суми податкового боргу відповідача шляхом стягнення його до відповідного бюджету, які є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Одночасно суд відмовляє в задоволенні позовних вимог в частині накладення арешту на кошти та інші цінності ПП «МІК+» (), що знаходяться в банку, в межах суми податкового боргу в розмірі 1000000.00 грн, з огляду на таке.

Загальна процедура і підстави застосування адміністративного арешту контролюючими органами визначені статтею 94 ПК України.

Визначення адміністративного арешту, як виняткового способу забезпечення виконання обов`язків платника податків, наведене в пункті 94.1 статті 94 ПК України, за своїм змістом однаково охоплює як арешт коштів, так і арешт іншого майна.

Отже, норми статті 94 ПК України регулюють застосування будь-якого адміністративного арешту незалежно від його предмета.

Відповідно до абзацу другого підпункту 94.6.2 пункту 94.6 статті 94 ПК України арешт коштів на рахунку платника податків здійснюється виключно на підставі рішення суду шляхом звернення контролюючого органу до суду.

Водночас Податковим кодексом України передбачені також інші, додаткові випадки накладення арешту на кошти платника податків, крім тих, що визначені статтею 94 цього Кодексу.

Так, відповідно до підпункту 20.1.33 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право звертатися до суду щодо накладення арешту на кошти та інші цінності, що знаходяться в банку, платника податків, який має податковий борг, у разі якщо у такого платника податків відсутнє майно та/або його балансова вартість менша суми податкового боргу, та/або таке майно не може бути джерелом погашення податкового боргу.

Наведена законодавча норма встановлює одночасно як право контролюючого органу на звернення до суду з вимогою про накладення арешту на кошти платника податків, так і підстави для реалізації цього повноваження. Такими підставами є: 1) відсутність майна, за рахунок якого може бути погашений податковий борг; 2) недостатність такого майна для погашення суми податкового боргу через те, що балансова вартість цього майна менша за відповідну суму податкового боргу; 3) майно не може бути джерелом погашення податкового боргу.

Разом з тим, сума коштів, на яку накладається арешт, не повинна перевищувати суму податкового боргу, право на стягнення якої наявне в органу державної податкової служби на момент прийняття судом рішення про застосування адміністративного арешту. Тобто, арешт може стосуватися лише тих коштів, які є необхідними для виконання певних зобов`язань платника податків.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 16.04.2020 по справі №804/7201/16, від 11.06.2019 по справі №826/16002/14.

Відповідно до п. 87.2 ст. 87 ПК України джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.

Відповідно до пунктів 88.1, 88.2 ст. 88 ПК України з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу. Право податкової застави виникає згідно з цим Кодексом та не потребує письмового оформлення.

Відповідно до п. 89.2 ст. 89 ПКУ право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віддані або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 статті 89 Кодексу, а також на інше майно, на яке платник податків набуде права власності у майбутньому.

У разі якщо балансова вартість такого майна не визначена, його опис здійснюється за результатами оцінки, яка проводиться відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

Відповідно до п. 89.3 ст. 89 ПК України майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису.

До акту опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу.

Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг.

Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Так, для правильного вирішення даного спору та встановлення наявності чи відсутності підстав для застосування до відповідача адміністративного арешту коштів суду необхідно встановити:

- факт наявності у відповідача податкового боргу в сумі, що зазначалась у позовній заяві;

- факт відсутності у відповідача майна, яке може бути використане для його погашення.

З аналізу норм Податкового кодексу України вбачається, що факт наявності або відсутності у відповідача майна, яке може бути використане для його погашення, засвідчується податковим органом в акті опису майна платника податків у податкову заставу або акті про відсутність майна, що може бути описано у податкову заставу (абз. 3 п. 89.4 ст. 89 ПК України).

Суд також зазначає, що відповідно до п. 89.5 ст. 89 ПК України у разі якщо на момент складення акту опису майно відсутнє або його балансова вартість менша від суми податкового боргу, право податкової застави поширюється на інше майно, на яке платник податків набуде право власності у майбутньому до погашення податкового боргу в повному обсязі.

Таким чином, з фактом оформлення акту відсутності майна або акту опису майна, балансова вартість якого менша від суми податкового боргу, законодавець пов`язує можливість поширення права податкової застави на інше майно, на яке платник податків набуде право власності у майбутньому, до погашення податкового боргу в повному обсязі, а відтак, у випадку відсутності майна у платника податку складення акту відсутності такого майна є обов`язковим.

В той же час, позивачем до матеріалів справи не надано акту відсутності у відповідача майна, яке може бути використане для погашення податкового боргу, в той час як складення такого акту прямо передбачено чинними нормами ПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 66 ГК України майно підприємства становлять виробничі і невиробничі фонди, а також інші цінності, вартість яких відображається в самостійному балансі підприємства.

Позивачем на підтвердження відсутності майна у боржника надано до суду Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме манно та Реєстру прав власності на нерухоме майно. Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, згідно якої у відповідача відсутні права власності на нерухоме майно.

Проте, відповідно до п. 87.2 ст. 87 ПК України джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків, а не тільки нерухоме.

Саме вказаним обумовлено законодавче закріплення норми податкового законодавства про складення акту опису майна або акту відсутності майна, яке може бути використане для погашення податкового боргу, у платника податку.

В той же час, такого акту до матеріалів справи позивачем не надано, інших доказів на підтвердження відсутності іншого майна матеріали справи не містять.

Поданий позивачем до матеріалів справи фінансовий звіт відповідача за 2019 рік не підтверджує відсутність майна у відповідача станом на момент звернення до суду з позовом у 2022 році, а відтак до уваги судом в якості доказу відсутності майна у відповідача не береться.

Відтак, матеріалами справи підтверджується факт наявності у відповідача податкового боргу, проте не підтверджується факт відсутності майна, яке може бути використане для його погашення. Відтак, сукупність умов, за яких можливе ухвалення судом рішення про накладення арешту на кошти та інші цінності ПП «МІК+» (), що знаходяться в банку, в межах суми податкового боргу в розмірі 1000000.00 грн не підтверджена позивачем, а відтак заявлені позовні вимоги в цій частині не є обґрунтованими та задоволенню не підлягають.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 241-247, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Головного управління ДПС у Чернівецькій області (вул. Героїв Майдану, буд. 200-А, м. Чернівці, Чернівецький район, Чернівецька область, 58013, ) до Приватного підприємства "МІК+" (пр-т Науки, буд. 27-Б, м. Харків, 61072, ) про стягнення податкового боргу, накладення арешту задовольнити частково.

Стягнути з банківських рахунків та готівки Приватного підприємства «МІК+» () кошти в рахунок погашення податкового боргу в сумі 1000000.00 грн. до місцевого бюджету Новоселицької територіальної громади Чернівецької області: р/р UA0024347, отримувач: Чернівецьке ГУК/Новоселицька ТГ/21081500; код отримувача: 37836095, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.).

В задоволенні позовних вимог в іншій частині відмовити.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів шляхом подачі апеляційної скарги до Другого апеляційного адміністративного суду. Зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення, з урахуванням перебування судді у відпустці, складено 16 січня 2023 року.

Суддя Білова О.В.