Справа № 804/3450/17
Суддя: Малиш Н.І.
Дата ухвалення: 2023-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

11 січня 2023 року м. Дніпросправа № 804/3450/17

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Малиш Н.І. (доповідач), суддів: Щербака А.А., Баранник Н.П.,

за участю секретаря судового засідання: Яковенко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 липня 2022 року в адміністративній справі №804/3450/17 за позовом Приватного підприємства "Ромбус - Приват" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

31 травня 2017 року Приватне підприємство «Ромбус-Приват» звернулось до суду з позовом до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 21.02.2017 року №000961203 (Форми «Ш») про застосування штрафних санкцій у розмірі 237672,27 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач не погоджується з результатами проведеної 08.02.2017 року камеральної перевірки, вважає, що податковий орган дійшов до помилкових висновків про допущення порушень платником податків щодо своєчасності сплати узгоджених грошових зобов`язань, а тому, податкове повідомлення-рішення про застосування у відповідності до п. 126.1 ст. 126 ПК України штрафних санкцій. Крім того, перевірку здійснив неналежний орган.

Справа вже переглядалась в апеляційному та касаційному провадженнях.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 липня 2022 року позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач ГУ ДПС у Дніпропетровській області, подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга ґрунтується на тому, що судом першої інстанції не надано належної оцінки обставинам справи та нормам чинного законодавства, що призвело до прийняття невірного рішення. Так перевірка проведена належним органом, що вбачається з акту перевірки, а враховуючи зміни у законодавство, працівники податкових інспекції були прикомандировані до ГУ ДФС у Дніпропетровській області, про що зазначалось суду і надавались відповідні накази. Щодо суті порушень, то камеральною перевіркою встановлено несвоєчасність сплати грошових зобов`язань, що не спростовано позивачем.

Позивач не скористався правом подання відзиву.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити з підстав в ній викладених.

Представник позивача до суду апеляційної інстанції вдруге не з`явився, повідомлений про день та час розгляду справи.

Так, судові повістки та копії апеляційної скарги направлені на адресу позивача та поштові повідомлення про вручення рекомендованими листами отримані 29.11.2022р., 20.12.2022р. Додатково судом направлено позивачу судову кореспонденцію на електронну адресу.

Перевіривши обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 8 лютого 2017 року на підставі підпункту 19-1.1.1 пункту 19.1.1 статті 19-1, підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 та статті 76 Податкового кодексу України головним державним ревізором інспектором сектору адміністрування екологічного податку та рентної плати, місцевих податків управління податків і зборів юридичних осіб ДПІ у Центральному районі м. Дніпра ГУ ДФС у Дніпропетровській області Дьячковою О.А. було проведено камеральну перевірку Приватного підприємства Ромбус-Приват () з питання своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб, яка визначена податковим повідомленням-рішенням від 03.04.2015 року № , за результатами якої складено акт від 08.02.2017 №54/04-65-12-03/33396638 (а.с.10-11).

Згідно з висновками акту перевірки, в ході перевірки було встановлено несвоєчасну сплату Приватним підприємством Ромбус-Приват узгодженої суми податкового зобов`язання у зв`язку із несвоєчасним поданням платіжного доручення до установи банку, за що передбачена відповідальність відповідно до п. 126.1 ст. 126 Податкового кодексу України.

За результатами перевірки відповідачем 21.02.2017 р., з посиланням на пункт 126.1 ст. 126 ПК України, було винесено податкове повідомлення рішення № 000961203 про застосування штрафних санкцій у розмірі 237672,27 грн. (20% від суми сплаченого узгодженого грошового зобов`язання - 1 188 394,21) (а.с. 8).

Вказане рішення оскаржено позивачем в адміністративному порядку.

Рішенням про результати розгляду скарги від 20.04.2017 року №8342/6/99-99-11-03-01-25 Державна фіскальна служба України у задоволенні скарги відмовила та залишила податкове повідомлення рішення № 000961203 від 21.02.2017 року без змін (а.с. 13-14).

Вважаючи податкове повідомлення рішення № 000961203 від 21.02.2017 року протиправним, позивач звернувся до суду із вказаним позовом.

Суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги дійшов висновку про скасування оскарженого рішення, оскільки проведення камеральної перевірки позивача відбулось 08.02.2017 року, в той час як, чинним податковим законодавством встановлено, що всі функції з контрольно-перевірочної роботи з 01 січня 2017 року закріплені виключно за контролюючим органом обласного та центрального рівнів, суд дійшов висновку, що ДПІ в у Центральному районі м. Дніпра вийшла за межі наданих їй повноважень під час проведення камеральної перевірки позивача та оформлення результатів такої перевірки у формі акта від 08.02.2017 року №54/04-65-12-03/33396638, що, у свою чергу, нівелює наслідки проведення такої перевірки у вигляді прийнятого податкового повідомлення-рішення.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так спір полягає, за позицією позивача, у протиправності рішення податкового органу з тих підстав, що підприємство своєчасно сплачувало поточні грошові зобов`язання з орендної плати за землю, крім того, податковим органом податковим повідомленням-рішенням від 08.07.2014р. № вже було застосовано до підприємства штрафні санкції, а тому податковий орган повторно застосував до позивача штрафні санкції, що є неправомірним, крім того, перевірку здійснив неналежний орган.

Згідно з п. 75.1 ст. 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 75.1.1 вказаної статті визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Статтею 76 ПК України передбачено порядок проведення камеральної перевірки, відповідно до положень якої камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Законом України від 21 грудня 2016 року №1797-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні", який набрав чинності з 01 січня 2017 року, змінено функції податкових інспекцій та виключено їх з переліку контролюючих органів.

Так, Законом України від 21 грудня 2016 року №1797-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні", який набрав чинності з 01 січня 2017 року, внесено зміни до Податкового кодексу України, зокрема, щодо контрольно-перевірочної роботи.

Статтю 19-1 Податкового кодексу України, в редакції Закону України №1797-VIII, викладено в наступній редакції: "контролюючі органи виконують, зокрема такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків; контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів".

Відповідно до пункту 8 розділу I Закону України від 21 грудня 2016 року №1797-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" Податковий кодекс України доповнено статтею 19-3, яка, в свою чергу, визначає функції державних податкових інспекцій. Так, згідно вказаної статті, державні податкові інспекції: здійснюють сервісне обслуговування платників податків; здійснюють реєстрацію та ведення обліку платників податків та платників єдиного внеску, об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням; формують та ведуть Державний реєстр фізичних осіб - платників податків, Єдиний банк даних про платників податків - юридичних осіб, реєстри, ведення яких покладено законодавством на контролюючі органи; виконують інші функції сервісного обслуговування платників податків, визначені законом.

Отже функцію контрольно-перевірочної роботи за приписами підпункту 19-1.1.1 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України закріплено виключно за контролюючими органами обласного та центрального рівнів.

Таким чином, з 01 січня 2017 року організація проведення всіх без виключення перевірок платників податків відбувається виключно органами ДФС обласного та центрального рівнів.

Окрім того, у листі Державної фіскальної служби України від 17 січня 2017 року №1005/7/99-99-14-03-03-17 "Про організацію перевірок у 2017 році" зазначено, зокрема, що пунктом 8 розділу I Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" №1797 VIII від 21 грудня 2016 року, доповнено Податковий кодекс України статтею 19-3 та викладено в новій редакції підпункт 19-1.1.1 пункту 19-1.1 статті 19-1, якими визначено перелік функцій державних податкових інспекцій, а функцію контрольно-перевірочної роботи закріплено виключно за контролюючими органами обласного та центрального рівнів.

Відповідно до акту камеральної перевірки, такий, відповідно до підпункту 19-1.1.1 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України, складно ГУ ДФС у Дніпропетровській області, з використанням бази даних ДФС України, та посадовою особою ДФС, про що в ньому і зазначено. (а.с. 10,11)

Місцем складання такого акту зазначено - ДПІ у Центральному районі м. Дніпра ГУ ДФС у Дніпропетровській області.

Проте місце складання акту не свідчить про те, що акт складений неуповноваженим органом.

Відповідачем додатково надано суду накази про прикомандирування працівників ДПІ від 16.01.2017р. Прийняття таких наказів зумовило саме внесення змін Законом №1797-VIII до ПК України.

Таким чином доводи позивача, з якими погодився і суд першої інстанції, що перевірка проведена неналежним органом, є помилковими.

Щодо встановленого порушення та спірного податкового повідомлення-рішення.

Так перевіркою, відповідно до акту від 08.02.2017 №54/04-65-12-03/33396638, фактично встановлено несвоєчасну сплату Приватним підприємством Ромбус-Приват узгодженої суми податкового зобов`язання за податковим повідомленням рішенням від 03.04.2015 року №.

Як свідчать встановлені обставини справи, вказане податкове повідомлення-рішення прийнято за результатами позапланової невиїзної перевірки ПП Ромбус-Приват з питань правильності нарахування орендної плати з юридичних осіб за період з 01.10.2011 року по 15.03.2014 року, оформленої актом перевірки від 11.11.2014 року № 3082/2204/33396638.

Вказане рішення було оскаржено позивачем в судовому порядку.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.08.2015 року, залишеною без змін ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 18.11.2015 року, у задоволенні позову було відмовлено (справа № 804/8624/15).

Доказів погашення суми узгодженого грошового зобов`язання у строки визначені законодавством, суду не подані.

Перевіркою встановлено та не спростовано під час розгляду справи, що протягом червня 2016 січня 2017 року позивачем сплачувались узгоджені суми грошових зобов`язань з орендної плати за землю згідно поданої податкової декларації по платі за землю за 2016 рік, які податковим органом спрямовувались на погашення податкового боргу за податковим повідомленням рішенням від 03.04.2015 року №.

Проте при наявності податкового боргу, відповідно до приписів п.87.9 ст.87 ПК України, відповідач спрямовував поточні платежі підприємства з орендної плати за землю на погашення податкового боргу за податковим повідомленням-рішенням від 03.04.2015 № .

Отже, перевіркою встановлено порушення термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання у зв`язку із несвоєчасним поданням платіжного доручення до установи банку, за що передбачена відповідальність відповідно до п. 126.1 ст. 126 ПК України.

Таким чином застосування до позивача штрафних санкцій на підставі п.126.1 ст.126 ПК України, оскарженим податковим повідомленням-рішенням ГУ ДФС у Дніпропетровській області № 000961203 від 21.02.2017, є правомірним.

Доводи позивача про своєчасність подання платіжних доручень до установи банку на погашення поточних платежів, колегія суддів відхиляє, оскільки до позивача застосовано штрафні санкції за сплату узгодженої суми грошового зобов`язання за податковим повідомленням-рішенням від 03.04.2015 № , при затримці більше 30 календарних днів.

Доводи позивача, що податковим повідомленням-рішенням від 08.07.2014р. № вже було застосовано до підприємства штрафні санкції, а тому податковий орган повторно застосував до позивача штрафні санкції спірним рішенням, колегія суддів відхиляє, враховуючи вид проведених перевірок та встановлені за їх результатами порушення.

Враховуючи наведене, оскаржуване судове рішення підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про відмову в задоволенні позову.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення, є, зокрема, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Розподіл судового збору не здійснюється у відповідності до норм ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 315, ст. 317, ст.ст. 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 липня 2022 року в адміністративній справі №804/3450/17 скасувати та прийняти у справі нове судове рішення.

У задоволенні позову відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках та строки визначені ст.ст 328, 329 КАС України.

Повне судове рішення складено 16 січня 2023 року.

Головуючий - суддя Н.І. Малиш

суддя А.А. Щербак

суддя Н.П. Баранник