Справа № 160/23217/21
Суддя: Головко О.В.
Дата ухвалення: 2023-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Головко О.В.
перевіривши у м. Дніпрі апеляційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 травня 2022 року (суддя Неклеса Олена Миколаївна, повний текст рішення складено 27.05.2022) в адміністративній справі
за позовом Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат"
до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області
про стягнення заборгованості бюджету із відшкодування податку на додану вартість та стягнення пені,
Одночасно апелянт подав клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції. В обґрунтування клопотання зазначає про запровадження карантину в Україні та введення воєнного стану. Крім цього, у зв`язку з постійними обстрілами території України, перебоями з електропостачанням, інтернет зв`язком, телефонним зв`язком відсутня можливість швидко готувати процесуальні документи. Крім того, в таких умовах в державі ускладнено надсилання відповідної кореспонденції засобами поштового зв`язку та засобами електронного зв`язку у зв`язку з перебоями у функціонування відповідних систем. Також, є необхідність в дотриманні всіх попереджень Повітряних сил України і сигналів повітряної тривоги, оскільки ст. 3 Конституції України передбачено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальної цінністю. Також апелянт просить застосувати аналогію закону та наводить приписи КПК України щодо поновлення строку, а також зміни в законодавстві щодо строків позовної давності.
Відповідно до положень статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.
Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.
Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Відповідно до частини 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Суддею встановлено, що Дніпропетровським окружним адміністративним судом 27 травня 2022 року ухвалено рішення, копія якого отримана апелянтом 16.06.2022, що підтверджується поштовим повідомленням, яке міститься в матеріалах адміністративної справи.
Апеляційна скарга на рішення суду подана 20 грудня 2022 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.
Щодо посилання на введення воєнного стану в Україні, суддя зазначає, що відповідно до статті 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
З наведених норм законодавства вбачається, що судочинство здійснюється в умовах воєнного стану на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Суддя зазначає, що жодних змін з питань перебігу процесуальних строків під час дії воєнного стану не вносилося до Кодексу адміністративного судочинства України.
Суд поновлює або продовжує процесуальний строк, якщо визнає поважною причину пропуску даного строку (поважність причин повинен доводити скаржник).
З огляду на встановлені обставини в даній справі, а саме тривалий перебіг часу між фактичним отриманням рішення суду та поданням апеляційної скарги, суддя доходить висновку, що скаржником не доведено поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження, що унеможливлює вирішення питання про поновлення останнього.
При цьому суддя зазначає, що місцезнаходженням апелянта є м. Дніпро, яке не є регіоном, на території якого ведуться активні бойові дії, отже сам факт введення на території України воєнного стану не може вважатися достатнім підтвердженням поважності причин пропуску відповідного процесуального строку, без врахуванням об`єктивних обставин, які унеможливили сторону справи добросовісно виконати процесуальні обов`язки.
Щодо пояснень апелянта про перебої з електропостачанням, інтернет зв`язком та телефонним зв`язком, суддя зазначає, що вказані обставини є загальновідомими, непереборними та такими, що не залежать від волевиявлення апелянта.
Разом з тим, згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Варто зауважити, що питання поважності причин пропуску процесуального строку оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку, з урахуванням обставин справи і належних доказів поважності пропуску процесуального строку на оскарження.
Суддя зазначає, що відлік строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції у апелянта розпочався 17.06.2022 (наступний день після отримання копії рішення) та тривав до 18.07.2022 включно. Перебої в електропостачанні, на які посилається апелянт, як на причину пропуску строку, розпочалися в середині жовтня 2022 року, а тому вказані пояснення відхиляться суддею-доповідачем.
Також не є слушними доводи апелянта щодо продовження дії на території України карантину, спричиненого коронавірусом SARS-CoV-2, адже Кодексом адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 № 540-IX було передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) (пункт 3 розділу VI «Прикінцеві положення»).
Разом з тим Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18.06.2020 № 731-IX пункт 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України викладено в такій редакції: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».
Зазначені зміни набули чинності з 17 липня 2020 року.
Сукупний аналіз викладених норм права дає можливість дійти висновку, що після набрання чинності Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18.06.2020 № 731-IX, поновлення строку на апеляційне оскарження можливе лише за умови порушення такого строку внаслідок обмежень, які були впровадженими у зв`язку з карантином.
Проте апелянтом не наведено належного обґрунтування причини пропуску строку на апеляційне оскарження з урахуванням вимог вищенаведеного Закону з підтвердженням таких пояснень належними та допустимими доказами.
Щодо застосування аналогії закону суддя зазначає, що у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону) (частина 6 статті 7 КАС України).
Враховуючи, що приписами КАС України передбачено можливість поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, правові підстави для застосування аналогії закону відсутні.
Вказані обставини унеможливлюють вирішення питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.
Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Статтею 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Згідно з ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
Зазначені обставини вказують на невідповідність апеляційної скарги вимогам процесуального законодавства, а тому вона підлягає залишенню без руху.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 169, 298 Кодексу адміністративного судочинства України суддя,
Надати апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надання до суду письмових пояснень із зазначенням інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження з підтвердженням таких обставин належними доказами.
Ухвала суду набирає законної сили з 16 січня 2023 року та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Головко