Справа № 560/12977/22
Суддя: Михайлов О.О.
Дата ухвалення: 2023-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

іменем України

17 січня 2023 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі судді Михайлова О.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Служби безпеки України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до Служби безпеки України, в якій просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Служби безпеки України щодо відмови у проведенні ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення з 09.10.2008 по 28.02.2018 з застосуванням базового місяця - січня 2008 року;

- зобов`язати Службу безпеки України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 , індексацію грошового забезпечення з 09.10.2008 по 28.02.2018 з урахуванням базового місяця, що відповідає місяцю зміни тарифних ставок (окладів) військовослужбовців, а саме січня 2008 року.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 14.12.2022 позовну заяву ОСОБА_1 , залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На виконання вимог ухвали про залишення позову без руху від позивача до суду надійшла заява, у якій позивач просить визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити йому строк звернення до суду.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 27.12.2022 визнано неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду. Продовжено позивачу процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви на 5 днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

На виконання вимог ухвали від позивача до суду надійшла заява, у якій позивач просить визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити йому строк звернення до суду.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 04.01.2023 визнано неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду. Продовжено позивачу процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви на 5 днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

На виконання вимог ухвали від позивача до суду надійшла заява, у якій позивач просить визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити йому строк звернення до суду. За ява мотивована тим, що позивач мав обґрунтовану надію на те, що його права буде відновлено після надіслання вимоги щодо їх поновлення. Вказує, що остаточно не знач, чи дійсно його права були порушені. І чи дійсно було неправильно нараховано індексацію його грошового забезпечення, а саме не застосовано правильний базовий місяць. Тому вважає, що до моменту надходження відмови у задоволенні заяви чи закінчення строків на розгляд вимоги, його вимоги були б передчасними.

Щодо цієї заяви суд зазначає та враховує наступне.

Згідно з частиною 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до пункту 17 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

В поданому адміністративному позові позивач оскаржує бездіяльність відповідача щодо відмови у проведенні йому індексації грошового забезпечення з 09.10.2008 по 28.02.2018 з застосуванням базового місяця - січня 2008 року.

З адміністративним позовом позивач звернувся до суду 12.12.2022. Тобто строк звернення, визначений частиною 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позивачем пропущений.

Обґрунтовуючи причини пропуску строку позивач зазначає, що звертався до відповідача із запитом, і вже після пред`явлення позову, йому надійшов лист від 05.12.2022, де вказано про відсутність у відповідача будь-якої заборгованості по виплаті грошового забезпечення.

Оскільки позивач звільнений зі служби наказом від 21.12.2019 №1788-ОС, звернення позивача 27.10.2022 до відповідача не може бути поважною підставою для пропуску строку звернення до суду, оскільки законодавством передбачено, що у разі, якщо особа не знала про порушення, але з певної дати повинна була про нього дізнатись, перебіг строку обчислюється саме з моменту, коли особа повинна була дізнатись про відповідне порушення її прав.

Суд вказує, що незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Тому факт звернення до відповідача 27.10.2022 суд не визнає досудовим порядком вирішення спору, що може створити об`єктивні передумови для визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом та стати належною підставою для поновлення пропущеного процесуального строку для звернення до суду.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21 липня 2020 року по справі № 826/3794/17.

Законом України від 01.07.2022 №2352-IX "Про внесення змін до деяких законів України щодо оптимізації трудових відносин" (далі - Закон №2352-IX) внесено зміни, зокрема, до статті 233 Кодексу законів про працю України.

Приписами частини 1 статті 233 Кодексу законів про працю України передбачено, що працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Відповідно до частини 2 статті 233 Кодексу законів про працю України із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116). Закон №2352-IX набув чинності 19.07.2022.

Таким чином, оскільки Кодекс законів про працю України у чинній редакції не містить положень щодо строку звернення до суду з позовом про стягнення заробітної плати, застосуванню підлягають норми Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до позиції Конституційного Суду України, яка викладена в рішенні №17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року, відповідно до частини другої статті 3 Конституції України головним обов`язком держави є утвердження і забезпечення прав і свобод людини. Забезпечення прав і свобод, крім усього іншого, потребує, зокрема, законодавчого закріплення механізмів (процедур), які створюють реальні можливості для здійснення кожним громадянином прав і свобод (абзац четвертий підпункту 3.2 пункту 3 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 24 грудня 2004 року № 22-рп/2004).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі „Гінчо проти Португалії передбачив, що державиучасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі „Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, у процесуальних кодексах лише скорочено строки здійснення окремих процесуальних дій, а змісту та обсягу конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя не звужено. Наведені зміни не унеможливлюють ефективного розгляду судових справ, тому не суперечать Конституції України.

Отже, вказані позивачем підстави для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду є неповажними.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (ч. 2 ст. 123 КАС України).

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки наведені у заяві обставини, судом визнані неповажними, інших підстав для поновлення строку судом не встановлено, тому позовна заява підлягає поверненню.

Керуючись частиною 2 статті 123, статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Служби безпеки України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - повернути позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвалу може бути оскаржено до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Головуючий суддяО.О. Михайлов