Справа № 550/93/22
Суддя: Бартош Н.С.
Дата ухвалення: 2023-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2023 р.Справа № 550/93/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бартош Н.С.,

Суддів: Подобайло З.Г. , Григорова А.М. ,

за участю секретаря судового засідання Ломоновської Ю.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Чутівського районного суду Полтавської області (головуючий І інстанції Оболєнська С.А.) від 16.11.2022 року по справі №550/93/22

за позовом ОСОБА_1

до Інспектора РПП СПД №2 ВП №3 Полтавського РУП ГУНП у Полтавській області Кравченка Олексія Миколайовича

про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до інспектора РПП СПД №2 ВП №3 Полтавського РУП ГУНП у Полтавській області Кравченка Олексія Миколайовича, в якому просив визнати незаконною та скасувати постанову серії БАВ №585830 від 15.02.2022 року про накладення адміністративного стягнення за ч.4 ст.126 КУпАП.

Ухвалою Чутівського районного суду Полтавської області від 16.11.2022 року позовну заяву залишено без розгляду.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції позивач (через представника адвоката Ковжогу О.І.) подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить суд апеляційної інстанції її скасувати та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що залишаючи без розгляду адміністративний позов, суд першої інстанції дійшов помилково висновку, що позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, повторно не прибули у судове засідання та не повідомили про причину своєї неявки. Представник позивача вказує, що жодних повісток про виклик до суду на 02.11.2022 року та 16.11.2022 року на адресу листування, на електронну адресу не отримував. Також зазначив, що ані позивач, ані його представник не подавали заяв про надсилання судом повісток на телефон шляхом sms-повідомлення. Крім того, представник позивача 02.11.2022 року та 16.11.2022 року приймав участь у слідчих діях в рамках кримінального провадження, а тому його відсутність не була зумовлена пасивною поведінкою та бажанням затягнути розгляд справи.

Відповідач письмовий відзив на апеляційну скаргу не подав.

Сторони про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, що підтверджується повідомленнями про вручення рекомендованого поштового відправлення.

Представник позивача та відповідач надали заяви, в яких просили провести розгляд справи без їх участі.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши ухвалу суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Чутівського районного суду Полтавської області від 20.05.2022 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Розгляд справи неодноразово відкладався, зокрема, у судовому засіданні 12.10.2022 року задоволено клопотання позивача, розгляд справи відкладено на 02.11.2022 року о 10 год. 00 хв.

У зв`язку з неявкою позивача та його представника у судове засідання 02.11.2022 року, розгляд справи було відкладено на 09.11.2022 року о 14 год. 00 хв.

Судове засідання 09.11.2022 року не відбулось у зв`язку з перебуванням судді у відпустці. Розгляд справи відкладено на 16.11.2022 року о 15 год. 30 хв.

Ухвалою суду першої інстанції від 16.11.2022 року позовну заяву залишено без розгляду.

Залишаючи без розгляду адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що відсутність позивача та його представника під час розгляду справи в суді зумовлена саме їхньою пасивною поведінкою та бажанням затягнути розгляд адміністративної справи, про що також свідчить і те, що позивачем та його представником протягом розгляду справи у суді систематично подавалися клопотання про відкладення розгляду справи. Враховуючи вищевикладене, зважаючи на повторну неявку позивача та його представника, неповідомленнями ними про причину своєї неявки, а також те, що їх неявка перешкоджає розгляду справи та те, що відповідач не наполягає на розгляді справи по суті у відповідності до положень ч. 5 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду.

Колегія суддів не погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Також, згідно із ч. 5 ст. 205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Аналіз цієї норми свідчить про те, що наслідки встановлені наведеним пунктом настають у разі, якщо позивач (в даному випадку не є суб`єктом владних повноважень) не прибув повторно у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки та за умови, що від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до частини першої статті 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Частиною першою статті 11 КАС України передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи.

Кодекс адміністративного судочинства України встановлює для судів певну процедуру надсилання процесуальних документів учасникам справи, а також необхідність їх виклику та заслуховування в судовому засіданні.

Судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями (частина перша статті 124 КАС України).

Відповідно до частини другої статті 124 КАС України повістки про виклик у суд надсилаються учасникам справи, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а повістки-повідомлення - учасникам справи з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов`язковою.

Згідно з частиною третьою статті 124 КАС України судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється: 1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу; 2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

Частиною третьою статті 126 КАС України передбачено, що повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді.

При цьому, відповідно до частини першої статті 129 КАС України за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві.

Учасник судового процесу, згідно з частиною другою статті 129 КАС України, повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду, приєднується секретарем судового засідання до справи і вважається належним повідомленням учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою учаснику судового процесу з моменту надходження до суду підтвердження про отримання тексту повістки.

Відповідно до частини третьої статті 129 КАС України якщо протягом дня, наступного за днем надсилання тексту повістки, підтвердження від учасника судового процесу не надійшло, секретар судового засідання складає про це довідку, що приєднується до справи і підтверджує належне повідомлення учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою з моменту складання секретарем судового засідання відповідної довідки.

З матеріалів справи вбачається, що виклик позивача та його представника у судові засідання 02.11.2022 року та 16.11.2022 року суд першої інстанції здійснював шляхом направлення повісток на електронну адресу () та sms-повідомленнями.

Разом з тим, матеріали справи не містять підтверджень позивача та його представника про отримання тексту повісток на 02.11.2022 року та 16.11.2022 року, направлені на адресу суду, а також довідок, складених секретарем судового засідання протягом двох робочих днів з дня направлення тексту повістки, у разі ненадходження такого підтвердження.

В матеріалах справи міститься виключно довідки про доставку електронних листів та sms-повідомлень.

Колегія суддів враховує, що в матеріалах справи відсутні будь-які прохання (заяви) в порядку статті 129 КАС України про направлення процесуальних документів у справі на електронну адресу та sms-повідомленнями.

Доказів направлення повісток на 02.11.2022 року та 16.11.2022 року в паперовій формі поштовим відправленням матеріали справи не містять.

Будь-які інші докази належного повідомлення позивача та його представника про судові засідання на 02.11.2022 року та 16.11.2022 року в матеріалах справи відсутні.

В апеляційній скарзі представник позивача зазначає, що повісток про виклик у судові засідання на вказані дати не отримував.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що направлення процесуальних документів у цій справі відбувалося не у спосіб та порядку, встановлених чинним процесуальним законодавством, що свідчить про відсутність однієї з умов застосування положень частини п`ятої статті 205 КАС України.

При цьому, колегія суддів також зазначає, що судове засіданні 09.11.2022 року не відбулось у зв`язку з перебуванням судді у відпустці, тобто з підстав, які не пов`язані з неявкою позивача та його представника.

В постанові Верховного Суду від 11.09.2018 у справі №460/1829/16-а сформовано правову позицію, відповідно до якої необхідною умовою для залишення позовної заяви без розгляду є повторність неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття та без його заяви про розгляд справи за його відсутності. Повторне неприбуття позивача, належними чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, в судове засідання необхідно розуміти як послідовне неприбуття двічі чи більше разів на розгляд справи за наявності у справі достовірних даних (доказів) щодо належного повідомлення позивача про дату, час і місце судового розгляду.

Також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 01.07.2020 у справі №9901/79/19 зазначено, що неналежне повідомлення позивача про судове засідання не дає підстав стверджувати, що позивач повторно не прибув в судове засідання, що свідчить про відсутність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи те, що обов`язковою умовою для залишення позовної заяви без розгляду є повторність неприбуття позивача (представника позивача), належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, колегія дійшла висновку про помилковість постановленої судом першої інстанції ухвали про залишення позову без розгляду, оскільки оскаржувана ухвала суду прийнята передчасно.

Згідно ч. 1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 312 КАС України).

Підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання (ст. 320 КАС України).

З урахуванням встановлених обставин у справі та допущених судом першої інстанції порушень норм процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Чутівського районного суду Полтавської області від 16.11.2022 по справі №550/93/22 скасувати.

Справу за позовом ОСОБА_1 до Інспектора РПП СПД №2 ВП №3 Полтавського РУП ГУНП у Полтавській області Кравченка Олексія Миколайовича про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху направити до Чутівського районного суду Полтавської області для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя (підпис)Н.С. Бартош
Судді(підпис) (підпис) З.Г. Подобайло А.М. Григоров