Справа № 480/5929/22
Суддя: С.М. Глазько
Дата ухвалення: 2023-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 січня 2023 року Справа № 480/5929/22
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Глазька С.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу № 480/5929/22 за позовом керівника Роменської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління містобудування та архітектури Сумської обласної державної адміністрації до Недригайлівської селищної ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,-
В С Т А Н О В И В:
Керівник Роменської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління містобудування та архітектури Сумської обласної державної адміністрації, звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Недригайлівської селищної ради, в якій просить:
- визнати протиправною бездіяльність Недригайлівської селищної ради щодо неукладення з Управлінням містобудування та архітектури Сумської обласної державної адміністрації охоронного договору на об`єкт культурної спадщини - «Сільське двокласне училище», що розташований за адресою: Сумська область, Роменський район, с. Гринівка, вул. Центральна, 35;
- зобов`язати Недригайлівську селищну раду укласти з Управлінням містобудування та архітектури Сумської обласної державної адміністрації охоронний договір на об`єкт культурної спадщини «Сільське двокласне училище», що розташований за адресою: Сумська область, Роменський район, с. Гринівка, вул. Центральна, 35 на умовах і в порядку, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 № 1768.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Роменською окружною прокуратурою Сумської області під час здійснення представницьких повноважень вивчено стан охорони культурної спадщини та встановлено, що на території Недригайлівської селищної ради знаходиться об`єкт культурної спадщини місцевого значення - «Сільське двокласне училище», що розташований за адресою: Сумська область, Роменський район, с. Гринівка вул. Центральна, 35, проте охоронний договір щодо збереження вказаної пам`ятки архітектури, не укладено.
Звертає увагу суду на те, що вказана споруда побудована у 1912 році та є визначною пам`яткою архітектури на місцевому рівні, на цей час використовується як дошкільний навчальний заклад. Рішенням Сумського облвиконкому від 11.05.1976 №278, розпорядженням представника Президента України від 28.12.1992 №349 (за п/№42), вказаний об`єкт взято під охорону, існуючий охоронний номер 299-См (присвоєний новий охоронний номер 3973-См).
Зазначає, що відповідач, як власник об`єкта культурної спадщини, зобов`язаний був укласти охоронний договір з органом охорони культурної спадщини.
Всупереч вищевказаним нормам законодавства відповідач дотепер не виконує свого обов`язку з укладення охоронного договору на об`єкт культурної спадщини - «Сільське двокласне училище», що розташований за адресою: Сумська область, Роменський район, с. Гринівка, вул. Центральна, 35, з органом охорони культурної спадщини.
Ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Відповідач своїм правом щодо надання відзиву на позов не скористався, жодних причин не подання відзиву суду не надав, а тому відповідно до ч.4 ст.159 КАС України, суд кваліфікує позицію відповідача у справі як визнання позову.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що Роменською окружною прокуратурою Сумської області під час здійснення представницьких повноважень було вивчено стан охорони культурної спадщини на території Недригайлівської селищної ради.
Так, встановлено, що на території Недригайлівської селищної ради знаходиться об`єкт культурної спадщини - «Сільське двокласне училище», що розташований за адресою: Сумська область, Роменський район, с. Гринівка, вул. Центральна, 35, проте охоронний договір щодо збереження вказаної пам`ятки архітектури на нього не укладено.
З копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права вбачається, що нежитлове приміщення, що знаходиться за адресою: Недригайлівський район, с. Гринівка, вул. Центральна, 35, перебуває у комунальній власності Недригайлівської територіальної громади з 28.02.2017 (а.с.26).
Листом від 01.08.2022 Роменська окружна прокуратура повідомила Управління містобудування та архітектури Сумської обласної державної адміністрації про встановлені порушення та намір звернутися до суду з позовом, з метою захисту інтересів держави у спірних правовідносинах (а.с.23).
З відповіді Управління містобудування та архітектури Сумської обласної державної адміністрації від 03.08.2022 № 01-11/350 вбачається, що звернень щодо укладення охоронного договору від Недригайлівської селищної ради на адресу Управління не надходило, а звертатися до суду з позовом про зобов`язання укладення охоронного договору воно не буде, оскільки коштів на це у 2022 році не передбачено (а.с.25).
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 54 Конституції України культурна спадщина охороняється законом. Держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, вживає заходів для повернення в Україну культурних цінностей народу, які перебувають за її межами.
Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь регулюються Законом України «Про охорону культурної спадщини» (далі - Закон).
Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень Закону України «Про охорону культурної спадщини» об`єкти, включені до списків (переліків) пам`яток історії та культури відповідно до Закону Української PCP «Про охорону і використання пам`яток історії та культури», визнаються пам`ятками відповідно до цього Закону.
Згідно зі ст. 1 Закону України «Про охорону культурної спадщини» пам`ятка культурної спадщини - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.
Держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, вживає заходів для повернення в Україну культурних цінностей народу, які знаходяться за її межами.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 24 Закону України «Про охорону культурної спадщини» власник або уповноважений ним орган, користувач зобов`язані утримувати пам`ятку в належному стані, своєчасно провадити ремонт, захищати від пошкодження, руйнування або знищення відповідно до цього Закону та охоронного договору.
Використання пам`ятки повинно здійснюватися відповідно до режимів використання, встановлених органами охорони культурної спадщини, у спосіб, що потребує якнайменших змін і доповнень пам`ятки та забезпечує збереження її матеріальної автентичності, просторової композиції, а також елементів обладнання, упорядження, оздоби тощо.
Статтею 23 Закону України «Про охорону культурної спадщини» передбачено, що усі власники пам`яток, щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об`єкти зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір.
Охоронний договір є актом за участю суб`єкта владних повноважень та власника пам`ятки культурної спадщини, має форму договору, визначає взаємні права та обов`язки його учасників у публічно-правовій сфері (реалізація державного управління охороною культурної спадщини) і укладається на підставі ст. 23 Закону України «Про охорону культурної спадщини». Укладання такого договору відбувається замість видання індивідуального акта органу охорони культурної спадщини, яким покладається на власника зобов`язання щодо забезпечення збереження пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини.
Укладання охоронних договорів спрямоване на реалізацію державної політики у сфері охорони культурної спадщини. Такими договорами не вирішується питання власності на об`єкт культурної спадщини, а встановлюється режим використання пам`яток та відповідальність за порушення такого режиму.
Таким чином, законом передбачено обов`язкове укладення власником або уповноваженим ним органом, користувачем пам`ятки чи її частини, охоронного договору з відповідним органом культурної спадщини після переходу права власності.
Такий висновок наведений у постанові Верховного Суду від 23.12.2019 у справі №806/1536/18.
Також ст. 23 Закону України «Про охорону культурної спадщини» передбачено, що порядок укладання охоронних договорів та їхні типові форми затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 2 Порядку укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 № 1768 (далі - Порядок) власник пам`ятки чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.
Отже, відповідач, як власник пам`ятки архітектури, протягом 1 місяця з моменту набуття права власності на пам`ятку культурної спадщини місцевого значення зобов`язаний був укласти охоронний договір.
Обов`язок укладення охоронного договору покладається саме на власника пам`ятки, а не на орган охорони культурної спадщини і саме від нього повинна виходити ініціатива щодо укладення охоронного договору.
Так, Верховний Суд у постанові від 13.12.2018 у справі №826/4605/16 зазначив наступне:
" .... В пункті 5 Порядку №1768 зафіксовано, що в охоронному договорі, складеному за зразком згідно з додатком, зазначаються особливості режиму використання пам`ятки, види і терміни виконання реставраційних, консерваційних, ремонтних робіт, робіт з упорядження її території, інших пам`яткоохоронних заходів, необхідність яких визначається відповідним органом охорони культурної спадщини.
Відповідно до пункту 6 Порядку №1768 до охоронного договору додаються: 1) акт технічного стану пам`ятки (форма якого затверджується центральним органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини) на момент укладення охоронного договору. Для ансамблів (комплексів) складається окремий акт на кожний їх об`єкт. Акт технічного стану поновлюється не рідше ніж раз на 5 років. Якщо стан пам`ятки значно змінився (після проведення ремонтних, реставраційних та інших робіт чи внаслідок дії чинників, що призвели до руйнування або пошкодження), - у п`ятиденний термін після його зміни; 2) опис культурних цінностей і предметів, які належать до пам`ятки, знаходяться на її території чи пов`язані з нею і становлять історичну, наукову, художню цінність, з визначенням місця і умов зберігання та використання; 3) план поверхів пам`яток-будівель і споруд (у масштабі 1:100); 4) план інженерних комунікацій та зовнішніх мереж (за наявності); 5) генеральний план земельної ділянки, на якій розташована пам`ятка (у масштабі 1:50, 1:100, 1:500, 1:1000 або 1:2000); 6) паспорт пам`ятки.
Таким чином, як вбачається з вищевикладених норм чинного законодавства, юридичні або фізичні особи у власності або користуванні яких перебувають об`єкти культурної спадщини чи їх частини зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір встановленого зразка до якого мають бути додані додаткові документи....".
З листа Недригайлівської селищної ради від 28.07.2022 № 1319 вбачається, що пам`ятка архітектури - «Сільське двокласне училище», перебуває у комунальній власності Недригайлівської селищної ради та знаходиться в користуванні Гринівського навчально-виховного комплексу загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів з дати державної реєстрації, а саме з 28.02.2017 (а.с.22).
З копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права вбачається, що нежитлове приміщення, що знаходиться за адресою: Недригайлівський район, с. Гринівка, вул. Центральна, 35, перебуває у комунальній власності Недригайлівської територіальної громади з 28.02.2017 (а.с.26).
Ураховуючи викладене, відповідач, як власник об`єкта культурної спадщини, зобов`язаний був укласти охоронний договір з органом охорони культурної спадщини.
Всупереч вищевказаним нормам законодавства відповідач дотепер не виконує свого обов`язку з укладення охоронного договору на об`єкт культурної спадщини - «Сільське двокласне училище», що розташований за адресою: Сумська область, Роменський район, с. Гринівка, вул. Центральна, 35 з органом охорони культурної спадщини.
Відповідно до ст. 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Згідно з ч.4 ст.5 КАС України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Частиною 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», передбачено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.
Частиною 4 ст. 53 КАС України встановлено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави.
У вказаних правовідносинах бездіяльність відповідача порушує інтереси держави, оскільки не вживаються передбачені законом заходи для збереження об`єкта культурної спадщини місцевого значення.
З огляду на вищевикладене, а також на те, що бездіяльність відповідача щодо неукладення договору є триваючою, відповідач зобов`язаний укласти охоронний договір на об`єкт культурної спадщини - «Сільське двокласне училище», що розташований за адресою: Сумська область, Роменський район, с. Гринівка, вул. Центральна, 35 з Управлінням містобудування та архітектури Сумської обласної державної адміністрації, позовні вимоги визнаються судом правомірними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз. Оскільки судові витрати позивача складаються лише із сум сплаченого судового збору, то підстави для їх розподілу відсутні.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Позовні вимоги керівника Роменської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління містобудування та архітектури Сумської обласної державної адміністрації до Недригайлівської селищної ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії задовольнити.
Визнати протиправною бездіяльність Недригайлівської селищної ради щодо неукладення з Управлінням містобудування та архітектури Сумської обласної державної адміністрації охоронного договору на об`єкт культурної спадщини - «Сільське двокласне училище», що розташований за адресою: Сумська область, Роменський район, с. Гринівка, вул. Центральна, 35.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.М. Глазько