Справа № 120/8734/22
Суддя: Вільчинський Олександр Ванадійович
Дата ухвалення: 2023-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

12 січня 2023 р. Справа № 120/8734/22

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Вільчинського О.В., розглянувши в письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області (далі - ГУ ПФУ у Вінницькій області, відповідач). За змістом позовних вимог позивач просить суд: визнати протиправною бездіяльність ГУ ПФУ у Вінницькій області, виражену у відмові щодо здійснення перерахунку пенсії ОСОБА_1 згідно з довідкою про грошове забезпечення за відповідною посадою, виданою Службою зовнішньої розвідки України за №806 від 06.09.2022, відповідно до постанов Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" (далі - Постанова № 704) та від 23.02.2022 № 144 "Про перерахунок пенсій особам, звільненим із розвідувальних органів" (далі - Постанова № 144); зобов`язати ГУ ПФУ Вінницькій області перерахувати та виплатити з 01.08.2021 пенсію позивача згідно з вказаною довідкою про грошове забезпечення за відповідною посадою, виданою Службою зовнішньої розвідки України за № 806 від 06.09.2022.

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач є пенсіонером Служби зовнішньої розвідки України, перебуває на обліку в ГУ ПФУ у Вінницькій області та отримує пенсію за вислугу років, призначену згідно із Законом України від 09.04.1992 № 2262-XII "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (далі - Закон № 2262-XII). Позивач зазначає, що відповідно до Постанов № 704 та № 144 Службою зовнішньої розвідки України видано довідку про його грошове забезпечення за відповідною посадою, із зазначенням видів та розмірів основних і щомісячних додаткових видів грошового забезпечення для перерахунку пенсії. Вказує, що звернувся до відповідача із заявою щодо перерахунку пенсії на підставі зазначеної довідки про розмір грошового забезпечення, однак відповідач перерахунок пенсії не здійснив.

Враховуючи, що, підставою для проведення перерахунку пенсії є відповідна довідка, видана уповноваженим органом у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення військовослужбовців розвідувальних органів, та з огляду на надання такої довідки, позивач вважає, що своєю бездіяльністю відповідач порушує його право на отримання пенсії у належному розмірі, а тому звертається до суду із цією позовною заявою.

Ухвалою від 31.10.2022 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Крім того, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов.

18.11.2022 представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

21.11.2022 ОСОБА_2 подав клопотання, в якому просить залишити без розгляду відзив відповідача та задовольнити позовні вимоги позивача у цій справі у повному обсязі.

Клопотання мотивоване тим, що відзив відповідача на позовну заяву не має адміністративної процесуальної дієздатності та не може прийматися до уваги в процесі розгляду даної адміністративної справи, оскільки до відзиву не надано доказів того, що підписант процесуального документу, має статус адвоката, ордеру або договору та не надано доказів наявності у нього повноважень на самопредставництво ГУ ПФУ у Вінницькій області. Також позивач зазначає, що відзив відповідача направлено з порушенням процесуальних строків та він не містить аргументів проти доводів позивача, викладених у його позовній заяві.

Надаючи оцінку доводам позивача щодо подання відзиву особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, суд виходив з такого.

Відповідно до частини 2 статті 43 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Частиною 1 статті 55 КАС України визначено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з частиною 1 статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до частини четвертої статті 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Підпунктом 11 пункту 16-1 Перехідних положень Конституції України передбачено, що представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Отже, вимога частини четвертої статті 131-2 Конституції України для органів державної влади почала діяти з 01.01.2020.

Водночас, частина п`ята статті 131-2 Конституції України містить також і винятки, щодо представництва в суді в окремих спорах. Так, зазначеною нормою передбачено, що законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Відповідно до частини другої статті 57 КАС у справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність. Повноваження представників сторін та інших учасників справи можуть довіреністю фізичної або юридичної особи (пункт 1 частини першої статті 59 КАС).

Відповідно до частини четвертої статті 55 КАС України Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що у справах незначної складності, представником органу державної влади може бути фізична особа за довіреністю. В інших випадках участь органу державної влади у судовому процесі здійснюється через самопредставництво відповідно до частини четвертої статті 55 КАС.

За визначенням пункту 20 частини першої статті 4 КАС адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Відповідно до частин другої, третьої статті 12 КАС спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Отже, для розгляду малозначних справ КАС України передбачає спрощене позовне провадження, а для всіх інших - загальне позовне провадження.

За змістом п. 2 ч. 1 ст. 263 КАС України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг;

Суд звертає увагу, що ухвалою про відкриття провадження у справі її розгляд вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), оскільки ця справа є справою незначної складності.

Відтак, участь органу державної влади у цій справі може здійснюватися шляхом представництва за довіреністю відповідно до частини другої статті 57 КАС України

Із відзиву видно, що останній поданий представником відповідача Євгеном Гершуном. До відзиву додано довіреність від 23.11.2021, відповідно до якої Головне управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області в особі начальника головного управління Корчаки Олени Сергіївни уповноважує головного спеціаліста-юрисконсульта Відділу представництва інтересів в судах та інших органах Юридичного управління Гершуна Євгена Сергійовича представляти та захищати інтереси головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області в усіх судах України, державних органах, підприємствах, установах та організаціях, органах державної виконавчої служби, користуючись при цьому усіма правами, що надані статтями 42, 46 Господарського процесуального кодексу України, статтями 43, 49 Цивільного процесуального кодексу України та статтями 44, 47 Кодексу адміністративного судочинства України, Кодексом України з процедур банкрутства, статтею 19 Закону України "Про виконавче провадження", в тому числі: подавати клопотання, позовні заяви, відзив, пояснення, апеляційні та касаційні скарги, пред`являти виконавчі документи до виконання, ознайомлюватись з матеріалами виконавчих проваджень, брати участь в засіданнях та зборах кредиторів. Довіреність підписана начальником головного управління Корчак О.С.

З огляду на викладене суд вважає, що відзив подав належний представник, а тому доводи позивача в цій частині суд вважає безпідставними.

Визначаючись щодо доводів позивача про пропуск відповідачем строку подання відзиву, суд виходить з такого.

За правилами частини першої статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (частина шоста статті 120 КАС України).

Останній день строку триває до двадцять четвертої години, але якщо в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу (частина восьма статті 120 КАС України).

Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку (частина дев`ята статті 120 КАС України).

Відповідно до пункту 8 частини дев`ятої статті 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються строк для подання відповідачем відзиву на позов.

За правилами частини п`ятої статті 162 КАС України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дасть змогу відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив до початку першого підготовчого засідання у справі.

Так, ухвалою суду від 31.10.2022 про відкриття провадження в адміністративній справі відповідачу установлено п`ятнадцятиденний строк для подання до суду відзиву на позовну заяву з дня вручення (отримання) копії даної ухвали.

Частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України установлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з частиною шостою статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

За частиною п`ятою цієї статті суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до частини восьмої статті 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - "ЄСІТС").

Відповідно до пункту 2 параграфа 2 розділу 4 Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017 №2147-VIII (далі - Закон №2147-VIII) підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя відповідного оголошення.

У газеті "Голос України" від 04.09.2021 №168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС - "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистеми відеоконференцзв`язку.

Отже, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС починають офіційно функціонувати з 05.10.2021.

Згідно з пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС, особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до пункту 2 частини 6 статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

За змістом довідки про доставку електронного документа ухвала про залишення позовної заяви без руху доставлена до електронного кабінету ГУ ПФУ у Вінницькій області в підсистемі "Електронний суд" 01.11.2022 о 14:45.

З урахуванням приписів статті 120 КАС України та норм Європейської конвенції про обчислення строків №ETS № 76 від 16.05.1972, строк для подання відповідачем до суду відзиву на позовну заяву спливає 16.11.2022 включно.

Натомість відзив відповідач подав 18.11.2022, тобто з пропуском установленого судом строку. Заяви про поновлення процесуального строку для подання до суду відзиву та належних та допустимих доказів на підтвердження обставин щодо неможливості подання до суду відзиву на позовну заяву у строк, установлений судом, відповідачем не подано.

За змістом ч. 6 ст. 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Враховуючи те, що відзив відповідач подав з пропуском установленого судом строку, суд відповідно до вимог частини шостої статті 162 КАС України розглядає справу за наявними матеріалами, без урахування відзиву відповідача.

Суд розглядає справу у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п. 10 ч. 1 ст. 4, ч. 4 ст. 229 КАС України.

Відповідно до частини 5 статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд встановив, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в ГУ ПФУ у Вінницькій області та отримує пенсію за вислугу років, призначену відповідно до Закону № 2262-XII.

20.08.2017 Кабінет Міністрів України прийняв Постанову № 704, яка набрала чинності 01.03.2018 та якою затверджено тарифні сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, схеми тарифних розрядів, тарифних коефіцієнтів, додаткові види грошового забезпечення, розміри надбавки за вислугу років. Пунктом 2 цієї постанови установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Крім того, 14.07.2021 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 729 "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704", якою збільшено грошове забезпечення військовослужбовцям розвідувальних органів.

Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" Кабінет Міністрів прийняв постанову від 23.02.2022 № 144 "Про перерахунок пенсі особам, звільненим із розвідувальних органів", пунктом 1 якої встановлено перерахувати з 01.08.2021 пенсії, призначені за нормами Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", особам із числа військовослужбовців розвідувальних органів (крім військовослужбовців строкової служби) виходячи з визначеного постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" розміру грошового забезпечення за відповідними (прирівняними) посадами військовослужбовців з урахуванням посадового окладу, окладу за військовим званням і надбавки за вислугу років у розмірах, установлених на дату набрання чинності Постановою № 729 за відповідною (прирівняною) посадою та відповідним військовим званням; надбавок за почесне звання "заслужений"/"народний", службу в умовах режимних обмежень та спортивні звання, доплат за науковий ступінь доктора філософії (кандидата наук)/доктора наук, вчене звання, інших щомісячних надбавок і доплат, що мають постійний характер і були фактично встановлені особі, у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України на дату виникнення права на перерахунок пенсії; надбавки за особливості проходження служби, щомісячної премії, що мають постійний характер, у середніх розмірах виходячи із фактично виплачених сум за липень 2021 року починаючи з дати виникнення права на перерахунок пенсії (з розрахунку за місяць) за відповідною посадою (посадами) в тому державному органі, з якого особа звільнилася у зв`язку з виходом на пенсію.

У зв`язку з цим 08.05.2022 позивач звернувся до Пенсійного фонду України з запитом, в якому просив надати копії повідомлення територіальним підрозділам Пенсійного фонду України про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, за формою згідно з Додатком № 1 до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 № 144 "Про перерахунок пенсій особам, звільненим із розвідувальних органів", та направлення цих списків до розвідувальних органів.

Листом від 09.05.2022 за № 2800-030203-8/16845 відповідач повідомив, що Пенсійним фондом України не повідомлялися головні управління в областях, м. Києві про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, для надання їх уповноваженим органам. Крім того, відповідач зазначив, що з метою мінімізації та усунення ризиків щодо доступу до інформації (персональних даних) військовослужбовців розвідувальних органів органами Пенсійного фонду України заходи щодо проведення перерахунку пенсій цим особам будуть здійсненні невідкладно після закінчення дії правового режиму воєнного стану.

Вважаючи бездіяльність Пенсійного фонду України щодо направлення повідомлення про необхідність підготовки списку осіб, пенсії яких підлягають перерахунку протиправною, позивач за захистом своїх прав та інтересів звернувся до суду з цим позовом.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 25.07.2022 у справі №120/4262/22 суд з поміж іншого зобов`язав Пенсійний фонд України направити до ГУ ПФУ у Вінницькій області повідомлення про необхідність підготовки списку осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, за формою згідно з Додатком № 1 до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 № 144 "Про перерахунок пенсій особам, звільненим із розвідувальних органів", в частині, що стосується ОСОБА_1 , і подання такого списку Службі зовнішньої розвідки України.

На виконання рішення суду від 25.07.2022 у справі № 120/4262/22 Пенсійний фонд України 11.08.2022 за № 19135-334/06-03/9-2800/22 повідомив відповідача про підстави для проведення перерахунку пенсії та про необхідність підготовки списку для перерахунку пенсії стосовно позивача, за формою згідно з дод. № 1 до Постанови № 144 та подання такого списку СЗР України.

У зв`язку із отриманням вищезазначеного повідомлення від ПФУ, відповідач підготував список д. 1 до Постанови № 144 та направив його до Службі зовнішньої розвідки України 21.08.2022 за № 0200-0308-5/59712

Служба зовнішньої розвідки України у свою чергу підготувала та направила листом від 19.09.2022 за №19/1/685-ВС/Н до ГУ ПФУ у Вінницькій області довідку № 806 від 06.09.2022 про розмір грошового забезпечення за відповідною посадою позивача, яку він обіймав до виходу у запас, для перерахунку його пенсії.

Відповідач отримав довідку 26.09.2022 за вх. № 2772/5, що підтверджується листом органу ПФУ від 06.10.2022 № 0200-0202-8/74084.

Листом від 29.09.2022 за № 0200-0202-8/71826 на звернення позивача ГУ ПФУ у Вінницькій області повідомило про відмову у перерахунку пенсії згідно з довідкою СЗР України № 806 від 06.09.2022, мотивуючи тим, що нормативно-правових актів щодо визначення умов, порядку та розмірів, за якими має проводитись перерахунок пенсій, призначених згідно із Законом № 2262-XII, станом на 28.09.2022 не приймалось.

На повторний запит позивача відповідач листом від 18.10.2022 за № 0200-0202-8/77015 від знову повідомив про свою відмову здійснити перерахунок пенсії запитувача. Зазначив, що підстав для перерахунку немає у зв`язку з ненадходженням повідомлення від Мінсоцполітики. Також вказав, що рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 25.07.2022 у справі № 120/4262/22 не містить зобов`язань в частині перерахунку пенсії на підставі отриманої довідки про розмір грошового забезпечення від 06.09.2022 № 806, виданої Фінансово-економічним управлінням Служби зовнішньої розвідки України.

Іншим листом від 21.10.2022 № 0200-0202-8/78217 відповідач знову відмовився здійснювати перерахунок пенсії позивача на підставі вказаної довідки, мотивуючи тим, що на виконання Постанови № 144 не було дотримано механізм проведення перерахунку пенсій, визначений Порядком проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45 (далі - Порядок № 45).

Позивач, вважаючи, що відмова відповідача у перерахунку розміру його пенсійного забезпечення заявника є протиправною та такою, що порушує його (позивача) права, свободи та законні інтереси, звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним відносинам та встановленим обставинам справи, суд виходить з такого.

Частиною 1 ст. 9 України від 20.12.1991 №2011-XII "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" (далі - Закон 2011-XII) визначено, що держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів.

Згідно із ч. 2 ст. 9 Закону № 2011-XII до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону № 2011-XII пенсійне забезпечення військовослужбовців після звільнення їх з військової служби провадиться відповідно до Закону № 2262-ХІІ.

Отже, спеціальним законом, який регулює правовідносини у сфері пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, є, зокрема Закон №2262-ХІІ.

Частиною третьою статті 43 Закону №2262-ХІІ передбачено, що пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процитована норма статті 43 Закону міститься в розділі V "Обчислення пенсії", тобто в загальному розділі, та безпосередньо визначає складові грошового забезпечення для обчислення пенсій.

Частина вісімнадцята статті 43 Закону №2262-ХІІ встановлює, що у разі якщо на момент призначення або виплати пенсії відбулася зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення та/або були введені для зазначених категорій осіб нові щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії у розмірах, встановлених законодавством, пенсія призначається з урахуванням таких змін та/або нововведень, а призначена пенсія підлягає невідкладному перерахунку.

Порядок перерахунку пенсій врегульований розділом VIII Закону №2262-XII. За приписами частин першої, другої та четвертої статті 63 Закону №2262-ХІІ перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку. Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону. Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим зі служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Пунктом 1 Порядку №45 передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Частиною третьою статті 42 Закону України від 17.09.2020 № 912-IX "Про розвідку" (далі - Закон № 912-IX) (набрала чинності з 01.01.2021) зазначено, що посадові оклади співробітників розвідувальних органів встановлюються відповідно до розмірів посадових окладів, встановлених Кабінетом Міністрів України для відповідних посад державної служби та посад інших категорій працівників у центральних органах виконавчої влади зі спеціальним статусом, посад військовослужбовців Збройних Сил України із коефіцієнтом: для співробітників кадрового складу - 1,8; для співробітників, які не належать до кадрового складу, - 1,4.

14.07.2021 Кабінет Міністрів України прийняв постанову №729 "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. №704" (далі - Постанова №729), відповідні пункти доповнені новими абзацами та викладені в іншій редакції, зокрема:

пункт 4 доповнено абзацом згідно: Установити, що посадові оклади військовослужбовців розвідувальних органів (крім військовослужбовців строкової військової служби) встановлюються відповідно до розмірів посадових окладів, установлених цією постановою для відповідних посад військовослужбовців Збройних Сил (додаток 2), із коефіцієнтом: для військовослужбовців кадрового складу - 1,8; для військовослужбовців, які не належать до кадрового складу, - 1,4;

підпункт 2 пункту 5: здійснювати преміювання військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби у межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менш як 10 відсотків (для військовослужбовців розвідувальних органів - не менш як 30 відсотків) посадових окладів та економії фонду грошового забезпечення;

підпункт 1 пункту 6: виплачувати надбавку за вислугу років військовослужбовцям (крім військовослужбовців строкової військової служби та військовослужбовців розвідувальних органів), особам рядового і начальницького складу в розмірах згідно з додатком 16, а військовослужбовцям розвідувальних органів (крім військовослужбовців строкової військової служби) - в розмірі 3 відсотків посадового окладу за кожний календарний рік вислуги років, але не більше 50 відсотків посадового окладу.

Таким чином, з урахуванням внесених змін до Постанови №704 змінено: розмір посадового окладу військовослужбовців розвідувальних органів, розмір премії військовослужбовців розвідувальних органів та надбавку за вислугу років військовослужбовців розвідувальних органів.

Як вже було зазначено вище, усі призначені за Законом "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію.

Постанова Кабінету Міністрів України №729 набрала чинності з 17.07.2021.

Таким чином, з огляду на зміни, внесені до Постанови №704, позивач має право на перерахунок пенсії.

Разом з цим, 23.02.2022 Кабінету Міністрів України прийнято Постанову № 144, відповідно до пункту 1 якої вирішено перерахувати з 1 серпня 2021 року пенсії, призначені за нормами Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, особам із числа військовослужбовців розвідувальних органів (крім військовослужбовців строкової служби) виходячи з визначеного постановою Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб розміру грошового забезпечення за відповідними (прирівняними) посадами військовослужбовців з урахуванням: посадового окладу, окладу за військовим званням і надбавки за вислугу років - у розмірах, установлених на дату набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 р. № 729 Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704 (далі - дата виникнення права на перерахунок пенсії) за відповідною (прирівняною) посадою та відповідним військовим званням; надбавок за почесне звання заслужений/народний, службу в умовах режимних обмежень та спортивні звання, доплат за науковий ступінь доктора філософії (кандидата наук)/доктора наук, вчене звання, інших щомісячних надбавок і доплат, що мають постійний характер і були фактично встановлені особі, - у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України на дату виникнення права на перерахунок пенсії; надбавки за особливості проходження служби, щомісячної премії, що мають постійний характер, - у середніх розмірах виходячи із фактично виплачених сум за липень 2021 року починаючи з дати виникнення права на перерахунок пенсії (з розрахунку за місяць) за відповідною посадою (посадами) в тому державному органі, з якого особа звільнилася у зв`язку з виходом на пенсію. Додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, що скасовані , видана уповноваженим органом у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення військовослужбовців розвідувальних органів, та з огляду на надання такої до

Пунктом 4 Постанови №144 зазначено, що Пенсійному фонду України в одноденний строк після набрання чинності цією постановою повідомити своїм головним управлінням в областях, м. Києві про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, за формою згідно з додатком 1 і подання їх у п`ятиденний строк Міністерству оборони, Службі зовнішньої розвідки та Адміністрації Державної прикордонної служби.

На підставі отриманих списків Міністерство оборони, Служба зовнішньої розвідки, Адміністрація Державної прикордонної служби, з яких особи були звільнені із служби, готують довідки про розмір грошового забезпечення, яке буде враховуватися під час перерахунку пенсій, щодо кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатком 2 (для осіб, пенсії яких перераховуються відповідно до пункту 1 цієї постанови) і додатком 3 (для осіб, пенсії яких перераховуються відповідно до пункту 2 цієї постанови) та в місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України.

Щодо осіб, яких було звільнено із служби у розвідувальних підрозділах органів державної безпеки колишнього СРСР, Служби безпеки, що ліквідовані, довідки видаються Службою зовнішньої розвідки із зазначенням грошового забезпечення за відповідними посадами в такому державному органі з урахуванням пунктів 1 і 2 цієї постанови.

Суд зазначає, що питання щодо подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону №2262-ХІІ, крім пенсій військовослужбовцям строкової служби та членам їх сімей, регулює Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затверджений постановою Пенсійного фонду України від 30.01.2007 №3-1 (далі - Порядок №3-1).

Відповідно до пункту 23 Порядку №3-1 перерахунок раніше призначених пенсій проводиться органами, що призначають пенсії, в порядку, установленому статтею 63 Закону №2262-ХІІ. Пенсіонери подають органам, що призначають пенсії, додаткові документи, які дають право на підвищення пенсії.

Згідно з пунктом 24 Порядку №3-1 про виникнення підстав для проведення перерахунку пенсій згідно зі статтею 63 Закону №2262-ХІІ уповноважені структурні підрозділи зобов`язані у п`ятиденний строк після прийняття відповідного нормативно-правового акта, на підставі якого змінюється хоча б один з видів грошового забезпечення для відповідних категорій осіб, або у зв`язку з уведенням для зазначених категорій військовослужбовців нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, повідомити про це орган, що призначає пенсії. Органи, що призначають пенсії, протягом п`яти робочих днів після надходження такого повідомлення подають до відповідних уповноважених структурних підрозділів списки осіб, яким необхідно провести перерахунок пенсії (додаток 5). Після одержання списків осіб уповноважені структурні підрозділи зазначають у них зміни розмірів грошового забезпечення для перерахунку раніше призначених пенсій і в п`ятиденний строк після надходження передають їх до відповідних органів, що призначають пенсії.

Тотожні за змістом положення щодо процедури перерахунку раніше призначених пенсій військовослужбовців у разі зміни розміру їх грошового забезпечення містяться у пунктах 2, 3 Порядку №45.

Таким чином, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України.

У даному випадку відповідач на час розгляду справи судом не надав доказів про проведення перерахунку пенсії ні за заявою позивача, ні на виконання Постанови №144.

При цьому відповідно до пункту 4 Порядку №45 перерахунок пенсії здійснюється на момент виникнення такого права і проводиться у строки, передбачені частинами другою і третьою статті 51 Закону №2262-ХІІ.

Так, згідно з частинами другою і третьою статті 51 Закону №2262-ХІІ перерахунок пенсій, призначених особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув права на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців. Перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Таким чином, з 01.08.2021 у органів Пенсійного фонду України виникли підстави для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом № 2262-ХІІ, особам із числа військовослужбовців розвідувальних органів, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням та відсоткової надбавки за вислугу років, а також додаткових видів грошового забезпечення та премії.

Суд звертає увагу на те, що право позивача на перерахунок пенсії є беззаперечним, оскільки Постановою №729 змінилося грошове забезпечення військовослужбовців розвідувальних органів, а передумовою для проведення перерахунку пенсії є відповідна довідка про розмір грошового забезпечення.

Довідка Служби зовнішньої розвідки України від №806 від 06.09.2022 складена за формою, передбаченою додатком 2 до Постанови №144, підписана уповноваженими особами державного органу та скріплена гербовою печаткою. А тому, з урахуванням наведеного вище, зазначена довідка є достатньою та належною підставою для здійснення перерахунку пенсії позивача з 01.08.2021.

Відповідно до частин першої та другої статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з положеннями ст. 9 Конституції України та статтею 17, частиною п`ятою статті 19 Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань (далі - ЄСПЛ) щодо застосування окремих положень цієї Конвенції.

Право на виплати зі сфери соціального забезпечення було включено до змісту статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод вперше у рішенні від 16.12.1974 справі "Міллер проти Австрії", де ЄСПЛ встановив принцип, згідно з яким обов`язок сплачувати внески у фонди соціального забезпечення може створити право власності на частку активів, які формуються відповідним чином. Позиція Суду була підтверджена і в рішенні "Гайгузус проти Австрії" від 16.09.1996, в якому зазначено, що якщо особа робила внески у певні фонди, в тому числі пенсійні, то такі внески є часткою спільних коштів фонду, яка може бути визначена у будь-який момент, що, у свою чергу, може свідчити про виникнення у відповідної особи права власності.

Відповідно до правової позиції ЄСПЛ у справі "Кечко проти України" (рішення від 08.11.2005) в межах свободи дій держави визначати, які надбавки виплачувати своїм робітникам з державного бюджету. Держава може вводити, призупиняти чи закінчити виплату таких надбавок, вносячи відповідні зміни в законодавство. Однак якщо чинне правове положення передбачає виплату певних надбавок, і дотримано всі вимоги, необхідні для цього, органи державної влади не можуть свідомо відмовляти у цих виплатах, доки відповідні положення є чинними.

У рішенні "Великода проти України" від 03.06.2014 ЄСПЛ зазначив, що законодавчі норми можуть змінюватися, передбачені законами соціально-економічні права не є абсолютними. Механізм реалізації цих прав може бути змінений державою, зокрема, через неможливість їх фінансового забезпечення шляхом пропорційного перерозподілу коштів з метою збереження балансу інтересів усього суспільства. Зміна механізму нарахування певних видів соціальних виплат та допомоги є конституційно допустимою до тих меж, за якими ставиться під сумнів сама сутність змісту права на соціальний захист.

Крім того, згідно з рішенням ЄСПЛ від 31.07.2003 у справі "Дорани проти Ірландії" поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні ЄСПЛ у справі "Салах Шейх проти Нідерландів", ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17.07.2008) ЄСПЛ вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Таким чином, обираючи спосіб відновлення порушеного права позивача, суд виходить з принципу верховенства права щодо гарантування цього права статтею 1 Першого протоколу до Конвенції, як складової частини змісту і спрямованості діяльності держави, та виходячи з принципу ефективності такого захисту, що обумовлює безпосереднє поновлення судовим рішенням прав особи, що звернулась за судовим захистом без необхідності додаткових її звернень та виконання будь-яких інших умов для цього.

Оцінюючи вимоги щодо визнання протиправною бездіяльність відповідача щодо відмови у перерахунку пенсії, суд вказує, що відповідно до загальних засад права бездіяльність є формою пасивної поведінки. Водночас дії є активною формою поведінки суб`єкта владних повноважень, які виражаються у прийнятті рішень або інших активних формах здійснення наданих повноважень, у зв`язку із чим в подальшому виникає публічно-правовий спір.

Оскільки відмова ГУ ПФУ у Вінницькій області є формою активної поведінки суб`єкта владних повноважень, то суд доходить до висновку про необхідність визнання протиправними дій ГУ ПФУ у Вінницькій області щодо відмови здійснити позивачеві перерахунок та виплату пенсії на підставі довідки Служби зовнішньої розвідки України від №806 від 06.09.2022. Як наслідок відповідача належить зобов`язати здійснити позивачеві з 01.08.2021 перерахунок та виплату пенсії, з урахуванням раніше виплачених сум, на підставі вказаної довідки.

Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з нормами частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За приписами частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Перевіривши обґрунтованість доводів сторін, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до переконання, що заявлений позов підлягає задоволенню.

Враховуючи, що позивач звільнений від сплати судового збору, питання про розподіл таких судових витрат не вирішується.

Керуючись ст.ст. 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області щодо відмови здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату пенсії на підставі довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії від 06.09.2022 № 806, виданої Службою зовнішньої розвідки України відповідно до постанов Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" та від 23.02.2022 № 144 "Про перерахунок пенсій особам, звільненим із розвідувальних органів".

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області здійснити ОСОБА_1 з 01.08.2021 перерахунок та виплату пенсії, з урахуванням уже виплачених сум пенсії, на підставі довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії від 06.09.2022 № 806, виданої Службою зовнішньої розвідки України відповідно до постанов Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" та від 23.02.2022 № 144 "Про перерахунок пенсій особам, звільненим із розвідувальних органів".

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач: Головне управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області (21100, м. Вінниця, вул. Хмельницьке шосе, 7, )

Суддя Вільчинський Олександр Ванадійович