Справа № 520/352/23
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2023-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

12 січня 2023 року Справа № 520/352/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Григоров Д.В., розглянувши позовну заяву та додані до неї документи ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 третя особа: Військова частина НОМЕР_3 , третя особа: Міністерство оборони України про про поновлення на посаді,-

В С Т А Н О В И В:
Позивач - ОСОБА_1 звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Військової частини НОМЕР_1 Військової частини НОМЕР_2 про поновлення на посаді, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати п.34 Наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по особовому складу) від 25 листопада 2022 року № 83-РС у зв`язку з протиправним призначенням ОСОБА_1 на рівнозначну посаду;

- визнати протиправним та скасувати Наказ командира військової частини НОМЕР_2 (по стройовій частині) щодо виключення ОСОБА_1 зі списків особового складу частини;

- поновити молодшого сержанта ОСОБА_1 на посаді командиру 3 стрілецького відділення 2 стрілецького взводу 3 стрілецької роти військової частини НОМЕР_2 .

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу. Крім того, при вирішенні питання про відкриття провадження у справі судом досліджується дотримання позивачем строку, передбаченого для звернення до адміністративного суду відповідно до приписів ст., ст. 122 КАС України.

В даній справі вказаний строк звернення до адміністративного суду, відповідно до ч.5 ст. 122 КАС України, складає один місяць від дати коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав.

Слід мати на увазі, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В межах спірних правовідносин необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами N 22083/93, 22095/93 у справі Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства , пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі ВАТ Нафтова компанія Юкос проти Росії ).

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011р. № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Також слід враховувати, що поважними причинами пропущення строку, передбаченого для звернення до адміністративного суду визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

За матеріалами позовної заяви позивач вказує, що згідно оскаржуваного наказу № 83-РС від 25.11.2022р. ОСОБА_1 було увільнено від займаної посади на призначено на іншу посаду.

З урахуванням наведеного строк для звернення до адміністративного суду з приводу оскарження вказаного наказу сплив 25.12.2022р., а до суду позивач звернулась згідно відомостей поштового відділення про відправлення листа (конверт) 05.01.2023р.

Позивачем до суду не надано клопотання про поновлення пропущеного строку для звернення до суду щодо скасування оскаржуваного наказу.

Згідно приписів ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, суд вказує, що згідно прохальної частини позову позивачка також просить визнати протиправним та скасувати Наказ командира військової частини НОМЕР_2 (по стройовій частині) щодо виключення ОСОБА_1 зі списків особового складу частини. Проте дати та номеру (або інших реквізитів) оскаржуваного наказу прохальна частина позову не містить, що призводить до невизначеності позовних вимог та суперечить приписам п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, за якою у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог.

Відповідно, адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 третя особа: Військова частина НОМЕР_3 , третя особа: Міністерство оборони України про поновлення на посаді, поданий з порушенням вимог ст. 122, ст. 160 КАС України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 241, 243, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Військової частини НОМЕР_2 про поновлення на посаді - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з обгрунтуванням поважності причин пропуску такого строку стосовно позовних вимог про скасування наказу від 25 листопада 2022 року № 83-РС .

Зобов`язати позивача надати до суду позовну заяву (з наданням її примірників для всіх учасників справи), викладену у формі єдиного документа, який відповідає вимогам ст., ст. 160,161 КАС України, в якій визначити конкретний зміст позовних вимог, а саме: в прохальній частині позову вказати реквізити (номер, дату, тощо) оскаржуваного наказу про виключення ОСОБА_1 зі списків особового складу частини.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти днів з моменту отримання даної ухвали.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Григоров