Справа № 340/5482/22
Суддя: В.В. Науменко
Дата ухвалення: 2023-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/5482/22

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Науменка В.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «Хірта» (бул. Студентський, 22/12, кв. 95, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25015, );

до відповідача: Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області, (вул. В. Перспективна, б. 55, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006, )

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить суд:

- визнати протиправним рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області № 36812 від 13.10.2022 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Хірта» критеріям ризиковості платника податку та зобов`язати Комісію з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Хірта» з переліку платників податку, що відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість;

- стягнути з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області понесені судові витрати.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що оскаржуване рішення прийнято відповідачем без належного мотивування, фактично єдиною підставою для віднесення позивача до категорії ризикових є взаємовідносини з іншими суб`єктами господарювання, які податковим органом також віднесені до категорії ризикових, що, на думку позивача, порушує принцип індивідуальності юридичної відповідальності. Позивач зазначає, що відповідачем повністю проігноровано усі надані ним пояснення та документи, які, на думку позивача, доводять реальність здійснених господарських операцій з переліченими відповідачем контрагентами, а також доводять можливість позивача здійснювати господарську діяльність, використовуючи наявну в нього матеріальну базу, працю штатних співробітників тощо.

Ухвалою суду від 05.12.2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, роз`яснено порядок та строки вчинення процесуальних дій (т. 2 а.с.81).

Від відповідача на адресу суду 26.12.2022 надійшов відзив на позовну заяву, зі змісту якого вбачається, що відповідач позов не визнає, просить суд відмовити у його задоволенні та в обґрунтування своєї позиції зазначає, що спірне рішення щодо включення відповідача до переліку ризикових платників відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості, затверджених постановою КМ №1165 від 11.12.2019, прийнято у зв`язку з тим, що згідно відомостей інформаційно-аналітичних систем ДПС України, зазначений суб`єкт господарювання приймає участь у ймовірних схемах формування, використання та розповсюдження ризикового податкового кредиту. На думку відповідача, оскаржуване рішення не порушує прав позивача та не може бути оскаржене до суду, що підтверджується судовою практикою з аналогічних спорів.

Отже, на думку відповідача, спірне рішення прийнято обґрунтовано, є правомірним та скасуванню не підлягає (т. 2 а.с. 88-91).

Позивач правом подачі відповіді на відзив не скористався.

Дослідивши надані сторонами матеріали та з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області № 31186 від 12.08.2022 позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку за п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Підставою такого рішення у відповідній його графі зазначено наступне: «згідно відомостей інформаційно-аналітичних систем ДПС України, суб`єкт господарювання приймає участь у ймовірних схемах формування та використання ризикового податкового кредиту. Наявна податкова інформація щодо ризикових операцій за ланцюгами руху ПДВ контрагентів: ТОВ «ЛЕРСЕН ЛТД» (), ТОВ «ПРІМАДОМ» () та ТОВ «АГРО-ЛЕВЕЛ КОМПАНІ» (), включені до переліку ризикових територіальним органом податкової служби за місцем реєстрації СГД, згідно Постанови КМ України від 11.12.2019 №1165» (т.1 а.с.26).

Не погоджуючись з таким рішенням податкового органу, позивачем 04.10.2022 за №1 було направлено до податкового органу Повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, до якого було додано пояснення та документи, які підтверджували реальність господарських операцій між вищевказаними СГД, а також щодо власної матеріальної бази, основних засобів, штату працівників, бухгалтерської звітності, тощо (т. 1 а.с. 27-133).

Водночас, рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області № 36812 від 13.10.2022 року, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 04.10.2022 №1, позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку за п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Підстава зазначеного спірного рішення у відповідній графі викладена аналогічним чином: «згідно відомостей інформаційно-аналітичних систем ДПС України, суб`єкт господарювання приймає участь у ймовірних схемах формування та використання ризикового податкового кредиту. Наявна податкова інформація щодо ризикових операцій за ланцюгами руху ПДВ контрагентів: ТОВ «ЛЕРСЕН ЛТД» (), ТОВ «ПРІМАДОМ» () та ТОВ «АГРО-ЛЕВЕЛ КОМПАНІ» (), включені до переліку ризикових територіальним органом податкової служби за місцем реєстрації СГД, згідно Постанови КМ України від 11.12.2019 №1165» (т.1 а.с.134).

Не погодившись з вказаним рішенням позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165.

Згідно п. 3 Порядку № 1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до п. 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку, комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165, затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Згідно додатку 4 Порядку № 1165 рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить формулювання рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку прийнято з підстав відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме п. 8 Критеріїв (т. 1 а.с.26).

Пункт 8 критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість передбачає, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно додатку 4 Порядку № 1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку, та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

Загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Оскаржуване рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить наступну розшифровку:

- згідно відомостей інформаційно-аналітичних систем ДПС України, суб`єкт господарювання приймає участь у ймовірних схемах формування та використання ризикового податкового кредиту. Наявна податкова інформація щодо ризикових операцій за ланцюгами руху ПДВ контрагентів: ТОВ «ЛЕРСЕН ЛТД» (), ТОВ «ПРІМАДОМ» () та ТОВ «АГРО-ЛЕВЕЛ КОМПАНІ» (), включені до переліку ризикових територіальним органом податкової служби за місцем реєстрації СГД, згідно Постанови КМ України від 11.12.2019 №1165.

Відповідно до п. 26, 27 Порядку № 1165 комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном. Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком. Комісія контролюючого органу в своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції України, Податкового кодексу України та законів, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, а також цим Порядком.

Згідно п. 40, 42, 43, 44, 45, 46 Порядку № 1165 засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду. Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. Рішення, прийняті комісіями контролюючих органів, підлягають реєстрації засобами інформаційних систем ДПС. Матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років. Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні). Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу. У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Відповідно до частини першої статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частинами першою, другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд акцентує увагу на тому, що відповідач, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду підстави, за яких вона дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Окрім того, незважаючи на те, що затверджена Порядком N 1165 форма рішення не передбачає конкретизації підстав критеріїв ризиковості платника податку, це не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

Водночас, відповідач не зазначив, яка саме податкова інформація в нього наявна, про які саме факти вона свідчить, якими процесуальними документами, що мають доказове значення, вона підтверджується.

Так, оскаржуване рішення мотивоване тим, що позивач приймає участь у ймовірних схемах формування та використання ризикового податкового кредиту, що базується на відомостях інформаційно-аналітичних систем ДПС України, проте у чому саме полягають такі відомості, яка саме інформація мається на увазі, коли, яким чином та якими документами вона встановлена та зафіксована, відповідачем суду не пояснено, відповідних доказів не надано, як і не наведено жодних даних відносно згаданої схеми формування та використання ризикового податкового кредиту та ролі позивача у ній.

В наданому до суду витягу з протоколу апаратної наради Головного управління ДПС у Кіровоградській області №92 від 12.08.2022 (т. 2 а.с. 92-93) та витягу з протоколу апаратної наради Головного управління ДПС у Кіровоградській області №24 від 13.10.2021(2?) (т. 2 а.с.95-96) міститься лише посилання на реалізацію позивачем товарів контрагентам, включеним до «переліку ризикових підприємств», проте будь-яких даних про те, які саме операції, вчинені безпосередньо позивачем є ризиковими та чому, вказані протоколи не містять, як і не містять будь-яких даних щодо дослідження чи обговорення членами комісії інформації щодо згаданої схеми формування та використання ризикового податкового кредиту та ролі позивача у ній, з урахуванням наданого позивачем пакету документів та пояснень.

До суду будь-яких документів, які б містили вищезазначену інформацію, також не надано.

За таких підстав, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не надано жодних доказів, які досліджувалися в ході засідання комісії та які слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення, як і не надано доказів, які б вказували на наявність ознак відповідності позивача критеріям ризиковості платника податку та його включення до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, зокрема п. 8 Критеріїв.

Крім цього, зі змісту оскаржуваного рішення та наведених вище протоколів слідує, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування, а за результатами розгляду доповідної записки відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області від 10.08.2022 №180/11-28-14-12 у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю (т. 2 а.с. 92), що суперечить положенням Порядку № 1165.

Доводи відповідача щодо неможливості оскарження спірного рішення окремо від рішення про відмову у реєстрації податкової накладної суд не приймає за наступних підстав.

Право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку N 1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку N 1165), а саме "Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16 грудня 2020 року у справі N 340/474/20, від 5 січня 2021 року у справі N 640/10988/20, від 5 січня 2021 року у справі N 640/11321/20.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року №117 і Порядок №1165, який набрав чинності з 01 лютого 2020 року, передбачають різні механізми зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів; механізм розгляду скарги щодо рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

З аналізу наведених норм вбачається, що, на відміну від Порядку №117, положення Порядку №1165 встановлюють можливість платника податку оскаржити рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, у тому числі у судовому порядку, а тому надання оцінки правомірності такому рішенню у межах судового оскарження на відповідність критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, відповідає завданням адміністративного судочинства.

Аналогічний правовий підхід застосовано Верховним Судом у справі № 640/6130/20, постанова від 23 червня 2022 року.

За таких обставин, суд не приймає до уваги доводи відповідача з посиланням на практику Верховного Суду, викладену у постановах від 20.11.2019 по справі № 480/4006/18, від 30.11.2020 у справі № 520/4986/19, тощо, оскільки вказані судові рішення ухвалені за інших фактичних обставин, під час дії норм Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою КМУ від 21.02.2018 №117, які на час прийняття оскаржуваного рішення втратили чинність, оскільки з 01.02.2020 набув чинності Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений постановою КМУ від 11 грудня 2019 р. № 1165, в якому прямо передбачена можливість оскарження рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку у судовому порядку.

Доводи відповідача з приводу відсутності порушеного права позивача суд також не приймає до уваги, оскільки з положень наведених вище норм чинного законодавства України чітко та однозначно слідує, що прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, з абсолютною невідворотністю призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в ЄРПН.

При цьому, такі наслідки носять для позивача виключно негативний характер з огляду на те, що строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, а на позивача покладається додатковий обов`язок щодо надання пояснень та документів, при цьому остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації може бути прийнято лише після надання таких пояснень та документів.

Негативні наслідки від необґрунтованого прийняття зазначеного рішення полягають також у тому, що контрагенти позивача не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між позивачем та його контрагентами.

Отже, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення відповідача є протиправними та підлягає скасуванню, з виключенням позивача з переліку платників податку, що відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Таким чином, позов підлягає задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється у відповідності до статті 139 КАС України.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір за подання позовної заяви до суду в розмірі 2481,00 грн (т. 1 а.с.20), вказані суми підлягають стягненню на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 139, 241-246, 250 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Хірта» (бул. Студентський, 22/12, кв. 95, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25015, ) до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (вул. Велика Перспективна, 55, м. Кропивницький, 25006, ) про визнання протиправними, скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області № 36812 від 13.10.2022 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Хірта» () критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Комісію з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Хірта» () з переліку платників податку, що відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Хірта» () понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 2481,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області ().

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду В.В. Науменко