Справа № 320/90/23
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2023-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
10 січня 2023 року Київ № 320/90/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву адвоката Єрьоміної Вікторії Анатоліївни в інтересах ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:
до суду звернулась адвокат Єрьоміна В.А. в інтересах ОСОБА_1 з вимогами до в/ч НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги при звільненні з військової служби з урахуванням щомісячної додаткової грошової винагороди та зобов`язання відповідача здійснити перерахунок та виплату ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги в розмірі 50% місячного грошового забезпечення за 28 календарні роки з урахуванням щомісячної додаткової винагороди у розмірі 60% грошового забезпечення, з урахуванням раніше виплачених сум.

Дослідивши позовну заяву на предмет дотримання вимог ст.ст.160,161 КАСУ, суд констатує її невідповідність нормам процесуального закону у зв`язку з чим, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Недоліки позовної заяви повинні бути усунені на протязі десяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання оновленої позовної заяви у кількості екземплярів, що відповідає кількості учасників справи із зазначенням у ній:

засобів зв`язку позивача (офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти); розрахунку суми одноразової грошової допомоги, на які претендує заявник та зазначенням використаної методики зробленого розрахунку. При цьому, суд зауважує, що розрахунок передбачає не просте числове зазначення сум виплат, а здійснення математичних дій з метою обчислення величини суми, які підлягають виплаті заявникові; викладення обставин проведення розрахунку при звільненні з наданням суду доказів про розмір одержаних виплат; час та підстави прийняття та проходження позивачем військової служби у в/ч НОМЕР_1 із зазначенням посади та звання, які обіймав заявник, надання копії послужного списку позивача; надання витягу з Реєстру застрахованих осіб; обґрунтування порушення прав, свобод та інтересів позивача оспорюваними діями/бездіяльністю відповідача з розкриттям змісту порушених прав; подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску; оригіналу квитанції про сплату судового збору за дві вимоги немайнового характеру у розмірі 1984,80 грн; уточнення п. 5 резолютивної частини позову щодо встановлення судового контролю за виконанням судового рішення у формі зобов`язання МО України подати звіт про виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду з представленнням суду належним чином засвідченої копії відповідного рішення ХОАС; подання надання суду копії договору про надання правової допомоги №б/н від 01.11.2021; надання копії посвідчення УБД (додаток 6 до позовної заяви) в придатному для читання вигляді.
Одночасно, суд звертає увагу, що наведення змісту положень законів, інших нормативно-правових актів, цитування у позовній заяві їх приписів без відповідної фактичної аргументації оспорюваних дій та/або рішення не є обґрунтуванням твердження про порушення прав та інтересів заявника.

Вирішуючи питання про залишення позовної заяви без руху, суд зважає на таке:

відповідно до положень ч.1 ст. 122 КАСУ позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною третьою цієї ж статті обумовлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як слідує із змісту позовних вимог, представниця позивача звернулась до суду з пропуском строку звернення до суду, встановленого ст.122 КАСУ, а в резолютивній частині позову просить про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним позовом у зв`язку з тим, що на день звільнення позивачу не було відомо, які суми були включені для нарахування одноразової грошової допомоги.

Разом з цим, як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивача було звільнено з військової служби відповідно до наказу №136 від 25.05.2017 ще у травні 2017 року, у зв`язку з чим у суду наявні обґрунтовані сумніви, що протягом майже 6 років позивач не мав змоги довідатися про свої порушені права при звільненні.

Більше того, як вбачається з доданої до позову заяви від 22.08.2022, представниця позивача зверталася із заявами до відповідача про нарахування та виплату її довірителю одноразової грошової допомоги ще 04.11.2021 та 01.06.2022. Тобто, починаючи з 04.11.2021 позивач знав про порушення своїх прав на виплату одноразової грошової допомоги при звільненні з військової служби, однак з даним позовом звернувся лише 03.12.2022 (про що свідчить накладна про оформлення поштового відправлення).

Процесуальний строк - це проміжок часу, визначений для здійснення процесуальних дій учасниками процесу або іншими особами, за вказівкою закону або розпорядженням суду.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

У постанові від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19 Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав зазначила, що вважає за необхідне відступити від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29.10.2020 у справі № 816/197/18 (касаційне провадження № К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі № 640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18 (касаційне провадження № К/9901/1313/18) щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, у яких, зокрема зазначено, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та повернення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави (постанови Верховного Суду від 29.10.2020 у справі № 816/197/18(касаційне провадження № К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі № 640/14865/16-а(касаційне провадження № К/9901/36805/18), а також про те, що строк звернення позивача до суду у випадку спірних правовідносин розпочав перебіг після отримання позивачем листа-відповіді від органу Пенсійного фонду, а не після отримання пенсії за відповідний період (постанова Верховного Суду від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18) та дійшла такого висновку щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України у спорах цієї категорії: 1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інте

2) Пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

Відтак, Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав погодилась з висновками судів попередніх інстанцій про те, що отримання позивачем листа відповідача у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду, оскільки такі дії позивач почав вчиняти запізно.

Тому в порядку усунення недоліків позову заявнику необхідно подати заяву про поновлення строку звернення до суду із доказовим зазначенням підстав та причин його пропуску, тобто вказати об`єктивні перешкоди, які заважали заявнику протягом майже 6 років реалізувати своє матеріальне право на одноразову грошову допомогу при звільненні з військової служби.

Поміж іншого, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Однак, вимоги позовної заяви судовим збором не оплачені взагалі.

У мотивувальній частині позову адвокат зазначила, що позивач звільнений від сплати судового збору як учасник бойових дій на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір". На підтвердження вказаного до позовної заяви долучено копію посвідчення учасника бойових дій.

Проте, суд не погоджується з таким висновком представниці позивача, оскільки відповідно п. 13 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", учасники бойових дій, Герої України звільняються від сплати судового збору в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Тобто звільнення від сплати судового збору стосується лише справ, в яких предметом спору є правовідносини, пов`язані з реалізацією прав позивача як учасника бойових дій або предметом спору є правовідносини стосовно прав та гарантій особи як учасника бойових дій, тоді така особа звільняється від сплати судового збору.

При цьому, п. 13 ч. 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" кореспондується із положеннями ст. 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту", якою передбачено, що ветерани війни, до яких належать учасники бойових дій, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від усіх судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

З позовної заяви убачається, що предметом даного спору є реалізація права позивача як військовослужбовця на одержання одноразової грошової допомоги при звільненні зі служби. Спір у зазначеній справі не пов`язаний із захистом прав позивача як учасника бойових дій , а отже відсутні підстави для звільнення його від сплати судового збору згідно п.13 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 02 березня 2018 року у справі № 820/2891/17, від 26 березня 2018 року у справі №805/3967/17-а, від 03 квітня 2018 року у справі №814/2000/17, від 13 липня 2018 року у справі №461/618/17, від 23 серпня 2018 року у справі №800/416/17, від 07 серпня 2018 року у справі №826/14550/17, від 30 липня 2019 року у справі №701/226/19.

За таких обставин, суд не вбачає можливості звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання даної позовної заяви.

Згідно з ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

На підставі з ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що встановлений законом на 1 січня 2022 року, становить 2481,00 грн.

У позовній заяві міститься дві вимоги немайнового характеру, тому заявникові необхідно надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 1984,80 грн.

Крім того, ст. 161 КАС України встановлено вимоги до документів, що додаються до позовної заяви, та ч. 4 указаної статті зазначає, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Статтею 94 КАСУ зазначається, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом.

Однак, додана до позову копія посвідчення УБД (додаток 6 до позовної заяви) надана у непридатному для читання вигляді (затемнені і розмиті фрагменти тексту документу), що виключає можливість для суду встановити її зміст.

Частиною 1 ст. 169 КАСУ передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. При цьому, залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного КАСУ.

З огляду на те, що матеріали позовної заяви оформлені неналежним чином, чого вимагає КАС України, суддя визнав за необхідне залишити позовну заяву без руху та, керуючись ст.ст. 122, 123, 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суд -

у х в а л и в:
позовну заяву адвоката Єрьоміної Вікторії Анатоліївни в інтересах ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,- залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Брагіна О.Є.