Справа № 240/30553/22
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2023-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про відмову у відводі судді)

12 січня 2023 року м. Житомир справа № 240/30553/22

категорія 112010200

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Черняхович І.Е., розглянувши заяву про відвід судді Шуляк Л.А. від розгляду адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Житомирській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Житомирській області, в якому просила:

- визнати незаконними та нечинними рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області від 03 травня 2022 року, від 27 травня 2022 року, від 09 вересня 2022 року у пенсійній справі №17 та стягнути з відповідача на її користь незаконно утримані з розміру щомісячної пенсії виплати в період з 01 червня 2022 року по день фактичного утримання (4568 грн станом на 01 листопада 2022 року).

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим суддею для розгляду адміністративної справи №240/30553/22 за позовом ОСОБА_1 було визначено суддю Шуляк Л.А.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду Шуляк Л.А. від 12.12.2022 відкрито провадження у справі №240/30553/22 за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

09 січня 2023 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Шуляк Л.А. від розгляду адміністративної справи №240/30553/22.

Обґрунтовуючи подану заяву ОСОБА_1 зазначила, що дії судді Шуляк Л.А. під час розгляду адміністративної справи №240/30553/22 викликають сумнів в її об`єктивності та неупередженості. Зокрема вказує, що ухвалою від 30.11.2020 про залишення позовної заяви без руху суддя зобов`язала її доплатити судовий збір в розмірі 1984,80 гривень, тим самим, на переконання позивача, розраховувала усунути її від правосуддя, висуваючи непідйомні для її фінансового стану грошові вимоги. Крім того, зазначає, що ухвалою від 23.12.2022 суддя Шуляк Л.А. відмовила їй у слуханні справи за участю сторін, нехтуючи при цьому доводами, які вона привела у своїй заяві. Вказане, на думку позивача, свідчить, що суддя Шуляк Л.А. затягує розгляд справи та полишає її можливості подавати усні пояснення та клопотання про витребування письмових доказів. Також позивач зазначила, що ухвалою від 29.12.2022 суддя Шуляк Л.А. відмовила їй в забезпеченні позову, упереджено чи зацікавлено не враховуючи при цьому всі обставини справи. В якості ще однієї підстави для заявленого відводу ОСОБА_1 вказала, що вона не довіряє судді Шуляк Л.А., оскільки та була замішаною в корупційному "бурштиновому" скандалі.

З огляду на зазначені обставини, ОСОБА_1 вважає, що суддя Шуляк Л.А. не може брати участь в розгляді адміністративної справи №240/30553/22.

Розглянувши зазначену заяву, суддя Шуляк Л.А. дійшла висновку про необґрунтованість заявленого відводу, про що постановила ухвалу від 10 січня 2023 року.

Частинами 3 та 4 статті 40 КАС України визначено, що питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу.

Враховуючи вищезазначене, адміністративну справу №240/30553/22 на підставі розпорядження в.о керівника апарату Житомирського окружного адміністративного суду від 11.01.2023 №8 було передано для визначення в порядку, встановленому частиною першою статті 31 КАС України, судді, який здійснюватиме розгляд заяви про відвід судді Шуляк Л.А. від розгляду адміністративної справи №240/30553/22.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.01.2023 суддею, яка буде вирішувати питання про відвід головуючої судді Шуляк Л.А. від розгляду адміністративної справи №240/30553/22 було визначено суддю Черняхович І.Е.

Згідно з частиною 8 статті 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Частиною 11 статті 40 КАС України передбачено, що вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

З огляду на вказані приписи, суд розглядає заяву про відвід в порядку письмового провадження. Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ч. 4 ст. 229 КАС України.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу (ч. 12 статті 40 КАС України).

Розглянувши заяву ОСОБА_1 від 09.01.2023 (вх.№2070/23) про відвід судді Шуляк Л.А. від розгляду адміністративної справи №240/30553/22 та зазначені в ній мотиви для відводу, суд дійшов наступних висновків.

Підстави для відводу судді визначено частиною першою статті 36 КАС України, відповідно до якої суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи:

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син. дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім і або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Згідно з частиною 2 статті 36 КАС України суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Водночас, згідно з частиною четвертою статті 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Згідно з нормами статті 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до частини 1 статті Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.

Загальна декларація з прав людини (ст. 10) та Міжнародний пакт про громадянські і політичні права (ч. 1 ст. 14) гарантує право кожної особи на розгляд її справи компетентним незалежним та неупередженим судом у встановленому законом порядку. Незалежне суддівство є відповідальним за належну реалізацію цього права. Незалежність суддів передбачає, що судді повинні приймати безсторонні рішення згідно з власною оцінкою фактів і знанням права, без будь-якого втручання, прямого або непрямого, з будь-якого боку і з будь-яких причин.

Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття (Розділ Другий показник. Об`єктивність. Бангалорські принципи поведінки суддів).

Частина 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить вимоги щодо неупередженості суду. Зокрема, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому (рішення у справах "Piersac vs Belgium", "Grieves vs UK"). Крім того, відповідно до принципу, який є стабільним та викладеним в Рішенні ЄСПЛ по справі Le Comte, Van Leuven i De Meyere vs Belgium, суд має бути неупередженим і безстороннім.

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі "Білуха проти України" визначено, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст.6 Конвенції має визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Так, поняття незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою. З суб`єктивної точки зору, суд не повинен виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання. Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) у рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі "Білуха проти України" вказано, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного". Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але "вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими".

Частиною третьою статті 39 КАС України передбачено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Таким чином, особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості.

Слід підкреслити, що не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Суд встановив, що заяву про відвід судді Шуляк Л.А. від розгляду адміністративної справи №240/30553/22 фактично подано на підставі пункту 4 частини першої статті 36 КАС України - у зв`язку із наявністю інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Разом з тим, зі змісту поданої ОСОБА_1 заяви вбачається, що, на думку позивача, про упередженість та необ`єктивність судді Шуляк Л.А. фактично свідчить прийняті нею під час розгляду адміністративної справи №240/30553/22 процесуальні рішення, а саме: ухвала від 30.11.2020 про залишення позовної заяви без руху з підстав необхідності сплати судового збору; ухвала від 23.12.2022 про відмову в розгляді справи в судовому засіданні за участю сторін; та ухвала від 29.12.2022 про відмову в задоволені заяви про забезпечення позову.

Надаючи оцінку зазначеним доводам позивача суд дійшов висновку, що вказані у заяві про відвід обставини стосуються процесуальних рішень головуючого судді Шуляк Л.А., прийнятих нею під час розгляду адміністративної справи №240/30553/22. Таким чином, зміст заяви про відвід свідчить, що ОСОБА_1 фактично не згодна із процесуальними рішеннями головуючого судді у вказаній справі.

Разом з тим, відповідно до застереження, передбаченого частиною четвертою статті 36 КАС України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, не може бути підставою для відводу.

Аналізуючи підстави поданої заяви про відвід, суд зазначає, що незгода позивача із процесуальним рішенням, прийнятими суддею Шуляк Л.П. в адміністративній справі №240/30553/22, не є підставою для відводу судді. Сумніви в неупередженості судді у зв`язку із вчиненням процесуальних дій та прийняття рішень у справі, не є чинником, що може свідчити про упередженість та необ`єктивність суду.

Відповідно до пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 року №8 "Про незалежність судової влади", процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Позивач не позбавлена можливості оскаржити в апеляційному порядку ухвалу від 29.12.2022 про відмову в задоволені заяви про забезпечення позову, а також можливості включити до апеляційної скарги на судове рішення за наслідками розгляду адміністративної справи №240/30553/22, своїх зауважень, вказаних у заяві про відвід, щодо прийнятих під час розгляду справи процесуальних рішень (ухвали від 30.11.2020 про залишення позовної заяви без руху та ухвали від 23.12.2022 про відмову в розгляді справи в судовому засіданні за участю сторін).

Також, суд звертає увагу позивача, що розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання не позбавляє її права подати до суду клопотання про витребування доказів чи додаткових пояснення щодо суті спору в обґрунтування своєї правової позиції.

Аргументи, якими мотивовано заяву про відвід судді не викликають обґрунтованих сумнівів у об`єктивності судді, оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості суддею Шуляк Л.А., а фактично відображають власну позицію позивача щодо прийнятих суддею процесуальних рішення.

Твердження позивача про те, що суддя Шуляк Л.А. була замішаною в корупційному "бурштиновому" скандалі, на переконання суду, є надуманими та безпідставними.

Будь-яких інших обставин та доказів на їх підтвердження, які б свідчили про упередженість судді Шуляк Л.А. під час розгляду справи №240/30553/22 позивач у своїй заяві не зазначила, а суд під час розгляду відповідної заяви також не встановив.

На думку суду, доводи, викладені у заяві, жодним чином не свідчать про неможливість винесення судом законного, справедливого та належним чином обґрунтованого (мотивованого) судового рішення у вказаній справі.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність передбачених частиною першою статті 36 КАС України підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Шуляк Л.А. від розгляду адміністративної справи №240/30553/22, а тому у задоволенні цієї заяви слід відмовити.

Керуючись статтями 36, 37, 39, 40, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про відвід судді Житомирського окружного адміністративного суду Шуляк Л.А. від розгляду адміністративної справи №240/30553/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Житомирській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена до апеляційного суду.

Суддя І.Е.Черняхович