Справа № 240/4258/22
Суддя: Єфіменко Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2023 року м. Житомир справа № 240/4258/22

категорія 106020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Єфіменко О.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про скасування висновку та наказу,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом в якому просить:

- скасувати висновок оцінювання результатів службової діяльності у 2021 році державних службовців Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, які займають посади державних службовців категорії «Б» і «В» в частині визнання його діяльності на посаді начальника Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель негативною;

- визнати протиправним і скасувати наказ начальника Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 08 грудня 2021 року №850-к про затвердження негативного висновку оцінювання результатів його службової діяльності у 2021 році на посаді начальника Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель.

Позовна заява обґрунтована тим, що висновок і наказ підлягають скасуванню так як прийняті з порушенням вимог, передбачених пунктами 2,3 ст. 44 Закону України «Про державну службу», пунктами 1 -3, 7, 38, 39, 40-1 «Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 року №640. Спірний висновок оцінювання побудований на упередженому ставленні до нього, необ`єктивній оцінці службової діяльності позивача а тому не відповідає дійсності.

Позивач не погоджується з затвердженням негативної оцінки, оскільки вважає, що встановлені на 2021 рік завдання було виконано своєчасно і якісно, відповідач не навів належне обґрунтування виставлених балів та допустив формальний та необ`єктивний підхід до оцінювання службової діяльності позивача, а тому позивач вважає дії відповідача протиправними, у зв`язку з чим звернувся до суду та просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 30.08.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників (у порядку письмового провадження).

Відповідач позов не визнав, у наданому до суду відзиві вх. № 48680/22 від 05.10.2022 (том ІІ, а.с. 1-7) представник відповідача просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю посилаючись на їх необґрунтованість та безпідставність. Свою позицію мотивував посиланням на те, що оцінювання позивача проводилось у межах дискреційних повноважень відповідача відповідно до вимог законодавства. Позивача згідно з результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посади державної служби категорій "Б" і "В", за 2021 було оцінено негативно: за результатами оцінювання по першому завданню отримано бал «2», по другому завданню отримано бал «2», по третьому завданню отримано бал «1», по четвертому бал «1», середній бал 1,5.

Згідно з частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складено у повному обсязі відповідно до ч.4 ст.243 КАС України, з врахуванням положень ст. 263 КАС України.

Розгляд справи відкладався у зв`язку із ситуацією, яка склалася в Житомирській області внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України та введенням з 24 лютого 2022 року воєнного стану в Україні.

Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши докази, які містяться в матеріалах справи, з врахуванням додаткових пояснень, надісланих суду представниками сторін, суд встановив наступне.

Відповідно до наказу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області №276-к від 25 травня 2021 року ОСОБА_1 з 26 травня 2021 року призначений на посаду начальника Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області за результатами конкурсу (том І, а.с.191).

27 жовтня 2021 року Головним управлінням Держгеокадастру у Житомирській області №730-к прийнято наказ про визначення результатів виконання завдань державними службовцями Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В» у 2021 році (том І, а.с.79-80). В додатку 1 до вказаного наказу зазначено, що позивач відноситься до категорії «Б» відповідно до займаної посади (том І, а.с.81-82).

Згідно з додатком 2 до наведеного наказу визначено графік проведення визначення результатів виконання завдань державними службовцями Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В» (том І, а.с.83-87).

Наказом начальника Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 08 грудня 2021 року №850-к (том І, а.с.92) затверджено висновок в.о. заступника начальника - начальника Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області Романа Козиря від 05 листопада 2021 року щодо оцінювання результатів службової діяльності у 2021 році державних службовців Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, які займають посади державних службовців категорії «Б» і «В». Стосовно позивача висновком визнано його діяльність на посаді начальника Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель з оцінкою негативна (за перше завдання отримано бал «2», за друге завдання - «2», за третє завдання - «1», за четверте - «1», середній бал 1,5).

В обґрунтування цієї оцінки вказано, що приступивши до своїх обов`язків ОСОБА_1 не здійснив всебічний аналіз роботи Управління згідно Положення про Управління. Велика кількість протермінованих заяв на розгляді, порушення терміну розгляду листів, зберігання справ в Управлінні свідчить про неналежне виконання своїх посадових обов`язків ОСОБА_1 . Як начальник Управління не проявив ініціативи та часто залучав інших працівників до виконання своїх завдань. Листи потребували перегляду, так як містили грубі помилки. Крім того ОСОБА_1 не здійснив жодних дій щодо подолання протермінованості заяв, що стосуються розпорядження землями (том І, а.с. 88-90).

Наказом Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області №51-к від 04 лютого 2022 року ОСОБА_1 звільнено з посади начальника Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності відповідно до п. 4 ч.1 ст. 83 та п.3.ч.1 ст.87, ч. 6 ст. 44 Закону України «Про державну службу» (том І, а.с.227).

Відтак, позивач, вважаючи спірні висновок та наказ про його затвердження протиправними звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає про таке.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Підстави, порядок проведення щорічного оцінювання службової діяльності державного службовця категорії «Б», а також процедура оскарження його результатів, визначаються Законом України «Про державну службу» від 10.12.2015 року 889-VIII (далі - Закон 889-VIII), постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців» від 23.08.2017 № 640 (далі - Типовий порядок).

Статтею 44 Закону № 889-VIII визначено, що результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення.

Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання.

Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).

Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону.

Державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи тощо.

Згідно з пп. 2-4 Типового порядку метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри. Оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця. Учасниками оцінювання є: державний службовець; особа, яка визначає завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності (далі - ключові показники) та здійснює підготовку пропозицій щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії А; безпосередній керівник державного службовця, який займає посаду державної служби категорії Б або В; керівник самостійного структурного підрозділу (у разі наявності), в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії Б або В; суб`єкт призначення; служба управління персоналом.

При чому, згідно з п. 5 Типового порядку, державний службовець: бере участь у визначенні своїх завдань і ключових показників, а також у їх періодичному перегляді; ознайомлюється з визначеними завданнями і ключовими показниками; аналізує виконання визначених завдань і ключових показників; ознайомлюється з пропозиціями щодо оцінювання результатів службової діяльності або результатами виконання завдань і з висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - висновок).

Пунктом 7 Типового порядку визначено, що оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Відповідно до п. 9 Типового порядку оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

За приписами пп. 11, 12 Типового порядку державному службовцю визначається від двох до п`яти завдань. Строк виконання завдання має бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до пункту 13 цього Порядку. Завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному. Завдання і ключові показники для державного службовця на поточний рік визначаються у січні - вересні цього року в разі призначення (переведення) на посаду державної служби, виходу на роботу після відсутності на службі у випадках, передбачених абзацами третім - п`ятим пункту 14 цього Порядку, поновлення на посаді державної служби. Такі завдання і ключові показники визначаються протягом десяти робочих днів після призначення (переведення) або виходу на роботу. Якщо завдання і ключові показники для державного службовця (крім державного секретаря міністерства) неможливо визначити у строки, передбачені цим пунктом, у зв`язку з його тимчасовою непрацездатністю, відпусткою або професійним навчанням, вони визначаються протягом п`яти робочих днів після виходу на роботу, а в разі відсторонення від виконання посадових обов`язків (повноважень) - протягом п`яти робочих днів після початку виконання посадових обов`язків. Завдання і ключові показники для таких державних службовців на поточний рік не визначаються, якщо вихід на роботу або початок виконання посадових обов`язків настають у жовтні - грудні цього року. Для державних службовців, які перебувають у службових відрядженнях, завдання і ключові показники визначаються в установленому порядку.

Завдання і ключові показники державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", визначаються за формою згідно з додатком 7 з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції (п. 33 Типового порядку).

Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (абз. 1 п. 41 Типового порядку).

Згідно з пунктами 47 - 48 Типового порядку у разі отримання державним службовцем негативної оцінки відповідний висновок може бути оскаржений таким державним службовцем. Оскарження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорій "Б" або "В", здійснюється відповідно до статті 11 Закону України "Про державну службу". У скарзі державним службовцем зазначаються зауваження до балів за виконання того чи іншого завдання та наводяться факти, які спростовують критерії, що відповідають згаданому балу.

Відповідно до п. 49 Типового порядку висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця. Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.

Додатком 4 до Типового порядку визначено критерії виставлення балів за результатами оцінювання. Зокрема, оцінка: «1 бал» - завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо; 2 бали - завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо); 3 бали - завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки; 4 бали - завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення. Пройдено професійне навчання відповідно до індивідуальної програми, за результатами якого нараховано не менше ніж 0,4 кредиту Європейської кредитної трансферно-накопичувальної системи (ЄКТС).

Як вже зазначалося, спірним висновком визнано діяльність ОСОБА_1 за 2021 рік на посаді начальника Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель з оцінкою негативна (за перше завдання отримано бал «2», за друге завдання - «2», за третє завдання - «1», за четверте - «1», середній бал 1,5), відповідно до результатів оформлених згідно з додатком 8 до Типового порядку.

В обґрунтування цієї оцінки вказано, що приступивши до своїх обов`язків ОСОБА_1 не здійснив всебічний аналіз роботи Управління згідно Положення про Управління. Велика кількість протермінованих заяв на розгляді, порушення терміну розгляду листів, зберігання справ в Управлінні свідчить про неналежне виконання своїх посадових обов`язків ОСОБА_1 . Як начальник Управління не проявив ініціативи та часто залучав інших працівників до виконання своїх завдань. Листи потребували перегляду, так як містили грубі помилки. Крім того ОСОБА_1 не здійснив жодних дій щодо подолання протермінованості заяв, що стосуються розпорядження землями (том І, а.с. 88-90).

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною другою статті 74 КАС України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Тобто, особливістю адміністративного судочинства є те, що тягар доказування у спорі покладається на відповідача суб`єкта владних повноважень, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Натомість відповідач не надав суду жодного переконливого доказу в обґрунтування негативної оцінки посилаючись на те, що оцінювання результатів діяльності державного службовця проводиться у межах дискреційних повноважень, так як саме безпосередній керівник володіє інформацією щодо виконання поставлених перед державним службовцем завдань, а тому обґрунтованість оцінки визначених ОСОБА_1 завдань є дискрецією Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області.

При цьому суд, не заперечуючи того, що проведення оцінювання є дискреційним повноваженням відповідача, зазначає, що обсяг цієї дискреції не може бути необмеженим і повинен підлягати зовнішньому/публічному контролю, в тому числі судовому. Процес та результат оцінювання повинен бути зрозумілим.

Належна мотивація рішення (як форма зовнішнього вираження дискреційних повноважень) дає можливість перевірити, як саме (за якими ознаками) відбувалася процедура оцінювання і чи була дотримана процедура його прийняття.

Таким чином, відсутність доказів в обґрунтування негативної оцінки, посилань на конкретні обставини і підстави, які слугували і стали підставою для дискреційного висновку відповідача, за якого визнано діяльність позивача на посаді з оцінкою негативна, є достатньою підставою для визнання спірного висновку протиправним та його скасування.

Суд, за власною ініціативою, для перевірки фактів щодо великої кількості протермінованих заяв на розгляді ОСОБА_1 , порушення ним термінів розгляду листів, витребував у відділі розпорядження землями сільськогосподарського призначення Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області реєстр вхідної та вихідної кореспонденції, пов`язаний з реєстрацією заяв і клопотань фізичних і юридичних осіб, що надійшли в період з 02.01.2021 по 01.10.2021 (із зазначенням терміну виконання, дати виконання та відповідального виконавця) та наданих на них відповідей. Розглянувши надані в електронному вигляді ці журнали в кількості чотири штуки, суд виявив, що в першому журналі "вихідні с.г.02.01-01.10.2021.xls" в рядках за порядковим номером 891, 905, 981, 982, 991, 1125, 1142, 1206, 1280, 1333, 1335, де вказано виконавцем ОСОБА_1 не стоїть відмітка про виконання, але зважаючи на те, що таких рядків саме у цьому журналі 1375, суд не може вважати це великою кількістю протермінованих заяв на розгляді. Навпаки, суд побачив, що позивачем опрацьовано велику кількість документів. В інших трьох журналах суд не побачив відміток про невиконання позивачем відповідей на звернення.

Суд звертає увагу, що обов`язок відповідача доводити правомірність свого рішення, проте ним цього не виконано. Не надано документів в підтвердження неналежного виконання своїх посадових обов`язків ОСОБА_1 - великої кількості протермінованих заяв на розгляді, порушення терміну розгляду листів, грубих помилок в листах, що призвело до виставлення негативної оцінки за результатами оцінювання.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що відповідач не довів належними та достатніми доказами правомірність висновку та спірного наказу.

Згідно з частинами першою, другою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Отже, право вибору способу захисту порушеного або оспорюваного права належить позивачу, тоді як перевірка відповідності цього способу наявному порушенню і меті судового розгляду є обов`язком суду, який має приймати рішення в межах позовних вимог та з урахуванням фактичних обставин конкретної справи, беручи до уваги можливість у той чи інший спосіб захистити порушене право (за наявності підстав для цього).

Поряд з цим, правила адміністративного судочинства допускають випадки, коли суд може вийти за межі вимог позову, зокрема, у випадку, якщо спосіб захисту, який пропонує позивач, є недостатнім або неправильно ним обраним для повного та ефективного захисту його прав, свобод та інтересів.

Так, відповідно до частини другої статті 9 КАС України суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд зауважує, що принцип диспозитивності в адміністративному процесі має своє специфічне змістове наповнення, що пов`язано з публічно-правовим характером спірних відносин та активною участю суду в процесі розгляду адміністративних справ, тому адміністративний суд може і зобов`язаний в окремих випадках вийти за межі позовних вимог, якщо спосіб захисту, який обрав позивач, є недостатнім для захисту його прав, свобод і законних інтересів, порушення яких встановлено судом.

Оскільки позивач першій позовній вимозі просить скасувати висновок оцінювання результатів службової діяльності у 2021 році державних службовців Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, які займають посади державних службовців категорії «Б» і «В» в частині визнання його діяльності на посаді начальника Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель негативною то для належного захисту прав позивача суд вважає за необхідне задовольнити цю вимогу і вийти за межі позовних вимог та визнати протиправним цей висновок.

Підсумовуючи викладене, так як друга позовна вимога про визнання протиправним і скасування наказу начальника Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 08 грудня 2021 року №850-к про затвердження негативного висновку оцінювання результатів його службової діяльності у 2021 році на посаді начальника Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель є похідною від першої вимоги - вона теж підлягає задоволенню, а отже, з урахуванням встановлених обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог повністю.

Відповідно до ч.1ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачу підлягає відшкодуванню сума сплаченого судового збору, платіжне доручення про його сплату знаходиться у матеріалах справи.

Керуючись ст.ст. 9, 72-77, 139, 242-243, 245-246 КАС України, суд,

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області (вул. Довженка, 45, м.Житомир, 10002. ) про скасування висновку та наказу, задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок оцінювання результатів службової діяльності у 2021 році державних службовців Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, які займають посади державних службовців категорії «Б» і «В» в частині визнання діяльності ОСОБА_1 на посаді начальника Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель негативною.

Визнати протиправним і скасувати наказ начальника Головною управління Держгеокадастру у Житомирській області від 08 грудня 2021 року №850-к про затвердження негативного висновку оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 у 2021 році на посаді начальника Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель.

Стягнути на користь ОСОБА_1 понесені витрати зі сплати судового збору у розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн 40 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Єфіменко

Повний текст складено: 13 січня 2023 р.