Справа № 183/3898/22 (2-а/183/67/22)
Суддя: Семененко Я.В.
Дата ухвалення: 2023-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
10 січня 2023 року м. Дніпросправа № 183/3898/22 провадження №2-а/183/67/22
Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого - судді Семененка Я.В. (доповідач),
суддів: Бишевської Н.А., Добродняк І.Ю.,
ознайомившись з матеріалами адміністративної справи та апеляційною скаргою Департаменту патрульної поліції
на рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 серпня 2022 року у справі №183/3898/22 (провадження №2-а/183/67/22) за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Дніпропетровській області про скасування постанови,-
ВСТАНОВИВ:
Рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 серпня 2022 року адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено.

Не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, 07.11.2022 (згідно штампу вхідної кореспонденції суду, сформована в підсистемі 05.11.2022) Департамент патрульної поліції через підсистему "Електронний суд" подав апеляційну скаргу, в якій порушив питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження. Так, обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку, скаржник посилався на те, що апеляційна скарга подається в десятиденний строк з дня отримання копії оскаржуваного судового рішення, на підтвердження чого надав супровідний лист Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області про направлення копій рішення у цій справі на адреси сторін із вхідним штампом УПП в Дніпропетровській області №10505с від 28.10.2022 та копію поштового конверту.

Оцінивши наведені скаржником підстави пропуску строку, Третій апеляційний адміністративний суд ухвалою від 02.12.2022 визнав їх неповажними, у зв`язку з чим зазначену апеляційну скаргу залишив без руху та запропонував скаржнику у десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали усунути недоліки апеляційної скарги шляхом надання до суду заяви про поновлення строку апеляційного оскарження, в якій вказати інші підстави для поновлення строку з наданням відповідних доказів на обґрунтування заяви. Окрім того, у зв`язку з невідповідністю апеляційної скарги вимогам п.1 ч.5 ст.296 КАС України, суд запропоновував скаржнику у встановлений строк надати документ про сплату судового збору.

Згідно наявної в матеріалах справи довідки про доставку електронного листа електронна копія даної ухвали про залишення апеляційної скарги без руху доставлена до електронного кабінету Департаменту патрульної поліції через підстему «Електронний суд» 05.12.2022.

На виконання вимог ухвали суду від Департаменту патрульної поліції до Третього апеляційного адміністративного суду 12.12.2022 через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання, в якому скаржник наводить підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, а також просить надати додатковий час для усунення недоліків

апеляційної скарги в частині надання документу про сплату судового збору.

15.12.2022 через підсистему «Електронний суд» від скаржника до Третього апеляційного адміністративного суду, на виконання вимог ухвали суду в частині надання документу про сплату судового збору, надійшло клопотання із долученим платіжним дорученням.

Підставами для поновлення строку на апеляційне оскарження в клопотанні від 12.12.2022 скаржник зазначає те, що УПП не було обізнане про дане судове провадження, оскільки позовну заяву з додатками не отримувало. Розгляд цієї справи судом першої інстанції був проведений без участі сторін, тож про зміст оскаржуваного судового рішення патрульна поліція мала змогу дізнатись лише після отримання його копії у встановленому законодавством порядку. ДПП зазначає, що повний текст оскаржуваного рішення суду першої інстанції Управлінням отримано 28.10.2022 згідно відбитку штемпеля вхідної кореспонденції за №10505с від 28.10.2022 та конверту, що є допустимим доказом, що підтверджує факт отримання скаржником судового рішення. Оскільки копія оскаржуваного судового рішення отримана 28.10.2022, а апеляційна скарга подана 07.11.2022, то, як вважає скаржник, ним дотримано десятиденний строк подання апеляційної скарги.

Отже, доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження є аналогічними тим, які зазначались скаржником в апеляційній скарзі, та фактично зводяться до того, що апеляційна скарга подана ДПП в десятиденний строк з дня отримання копії оскаржуваного рішення суду першої інстанції, що, у контексті обставин цієї справи, дає йому право на поновлення пропущеного строку. При цьому скаржник знов наполягає на тому, що датою отримання оскаржуваного судового рішення слід вважати саме 28.10.2022, коли копія даного судового рішення була зареєстрована в УПП.

Оцінюючи вищевказані доводи скаржника, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху наголошувалось на тому, що суд не заперечує право скаржника у спірному випадку на поновлення пропущеного строку у разі подання апеляційної скарги в межах десятиденного строку від дня отримання копії оскаржуваного судового рішення, за встановлених обставин, які свідчать про те, що оскаржуване рішення суду першої інстанції від 31.08.2022 ухвалено за наслідками розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження без участі сторін.

Отже, суд вважає обгрунтованими доводи скаржника, що у даному випадку він мав би право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції у разі подання апеляційної скарги в межах десятиденного строку від дня отримання копії оскаржуваного судового рішення.

Разом з тим, встановлені обставини справи свідчать про те, що такий строк скаржником пропущено.

Скаржник наполягає на тому, що датою вручення оскаржуваного рішення суду першої інстанції є 28.10.2022, коли паперова копія даного судового рішення надійшла до УПП засобами поштового зв`язку та була зареєстрована в органі.

Такі доводи скаржника суд апеляційної інстанції відхиляє та знов наголошує на наступному.

Відповідно пункту 2 частини шостої статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи. Також передбачено, що якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Згідно з пунктом 10 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС, зокрема державні органи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Офіційна електронна адреса в розумінні Положення про ЄСІТС - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України.

Пунктом 15 Розділу VII Перехідні положення КАС України встановлено порядок вчинення дій, передбачених КАС України, до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення відповідних дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Згідно з пунктом 16 наведеного Розділу КАС України до дня реєстрації суб`єкта владних повноважень в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі та отримання ним офіційної електронної адреси надсилання судом суб`єкту владних повноважень текстів повісток, копій судових рішень здійснюється за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

17.08.2021 Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС).

З 05.10.2021 офіційно почала функціонувати підсистеми Електронний суд, Електронний кабінет та підсистема відеоконференцзв`язку. Пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно з пунктом 37 наведеного розділу підсистема "Електронний суд" забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

З огляду на запровадження підсистем ЄСІТС Електронний кабінет та Електронний суд, що забезпечують можливість направлення судом документів у справах в електронній формі шляхом їхнього надсилання до Електронного кабінету користувача (у тому числі автоматично), приписи підпункту 15.15 розділу VII Перехідні положення КАС України щодо обов`язкового вручення судового рішення виключно у паперовій формі, за таких обставин, не мають імперативного характеру.

Отже, аналіз наведених норм у системному зв`язку з положенням пункту 2 частини шостої статті 251 КАС України дає підстави для висновку, що оскільки днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи, а сервіс Електронного кабінету ЄСІТС за приписами Положення про ЄСІТС є саме такою адресою, то надсилання процесуальних документів за допомогою підсистем ЄСІТС Електронний кабінет та Електронний суд є днем вручення судового рішення, за умови отримання відповідного повідомлення про його доставлення.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в ухвалі від 01 серпня 2022 року по справі №420/151/20.

Як встановлено судом, рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 серпня 2022 року було направлено судом першої інстанції відповідачу через підсистему "Електронний суд" і, згідно наявної в матеріалах справи довідки, даний електронний документ доставлено до електронного кабінету відповідача УПП в Дніпропетровській області 01.09.2022 о 11:44 год.

УПП в Дніпропетровській області як суб`єкт владних повноважень має офіційну електронну адресу та електронний кабінет в підсистемі Електронний суд, що не спростовано скаржником, до якого 01.09.2022 доставлено рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31.08.2022 в електронному вигляді, у зв`язку з чим посилання скаржника та надані ним докази, які свідчать про реєстрацію паперової копії рішення суду першої інстанції в УПП 28.10.2022 не мають вирішального значення при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Окрім того, суд зазначає, що номер та дата реєстрації вхідної кореспонденції лише фіксують факт реєстрації кореспонденції суду при надходженні до органу та не можуть свідчити про фактичну дату отримання рішення суду.

Отже, встановлені обставини справи свідчать про те, що копія оскаржуваного рішення суду першої інстанції була вручена патрульній поліції у спосіб, визначений пунктом 2 частини шостої статті 251 КАС України, 01.09.2022, у той час коли з апеляційною скаргою скаржник звернувся лише 07.11.2022, тобто з пропуском десятиденного строку.

При цьому, як при зверненні з апеляційною скаргою, так і в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, поданому на виконання вимог ухвали суду, скаржник не навів обставин, які б вказували на наявність об`єктивних перешкод в реалізації патрульною поліцією права на апеляційне оскарження судового рішення у даній справі, зокрема, в межах десятиденного строку від дати отримання копії такого рішення в електронному вигляді (у період з 02.09.2022 до, з урахуванням вихідних днів, 12.09.2022).

Слід зауважити, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (Рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі «Компанія «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А.» проти Іспанії).

Органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Суд також враховує і те, що в даному випадку апеляційна скарга подана ДПП на судове рішення у справі, яка відноситься до категорії термінових, тобто таких, які підлягають розгляду у найкоротший термін.

З огляду на наведене суд вважає, що в контексті обставин цієї справи скаржник не продемонстрував достатньої зацікавленості щодо належного захисту своїх прав в судовому порядку, оскільки апеляційна скарга ним подана після спливу більше двох місяців з моменту вручення йому копії оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що звернення до суду апеляційної інстанції із апеляційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на апеляційне оскарження, реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків, встановлених положеннями КАС України. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною першою статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При цьому, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

За вказаних обставин, за наявності належних доказів вручення патрульній поліції копії оскаржуваного судового рішення 01.09.2022 у визначений законом порядок, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що наведені скаржником підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції є неповажними.

Оскільки подане клопотання не містить інших поважних причин пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження, то у його задоволенні слід відмовити.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі в разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

З урахуванням викладеного, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись п.4 ч.1 ст.299 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ :

Відмовити в задоволенні клопотання Департаменту патрульної поліції про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 серпня 2022 року у справі №183/3898/22 (провадження №2-а/183/67/22).

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Департаменту патрульної поліції на рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 серпня 2022 року у справі №183/3898/22 (провадження №2-а/183/67/22).

Ухвала набирає законної сили з 10.01.2023 відповідно до ч.2 ст.325 КАС України та може бути оскаржена у касаційному порядку в строк, визначений ст.329 КАС України.

Головуючий - суддя Я.В. Семененко

суддя Н.А. Бишевська

суддя І.Ю. Добродняк