Справа № 280/6779/22
Суддя: Бойченко Юлія Петрівна
Дата ухвалення: 2023-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

11 січня 2023 року Справа № 280/6779/22 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі судді Бойченко Ю.П, розглянувши в порядку письмового провадження клопотання Територіального управління Державної судової адміністрації України в Запорізькій області про залишення позовної заяви без розгляду у справі

за позовом ОСОБА_1

до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Запорізькій області

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Державна судова адміністрація України

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язати вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Запорізького окружного адміністративного суду знаходиться вищезазначена адміністративна справа за позовною заявою ОСОБА_1 (далі позивач) до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Запорізькій області (далі відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Державна судова адміністрація України (далі третя особа), в якій позивач просить суд:

визнати протиправною бездіяльність Територіального управління Державної судової адміністрації України в Запорізькій області щодо неповного нарахування і виплати позивачу винагороди судді за серпень, вересень, жовтень, листопад, грудень 2021 року, січень, лютий, березень, квітень, травень, червень, липень, серпень, вересень, жовтень 2022 року;

зобов`язати відповідача здійснити перерахунок належної позивачу винагороди судді за серпень, вересень, жовтень, листопад, грудень 2021 року, виходячи із базового розміру посадового окладу судді 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 01.01.2021 в розмірі 2270 грн., з утриманням з цих сум передбачених законом податків і зборів; за січень, лютий, березень, квітень, травень, червень, липень, серпень, вересень, жовтень 2022 року, виходячи із базового розміру посадового окладу судді 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 01.01.2022 в розмірі 2481 грн., з утриманням з цих сум передбачених законом податків і зборів.

16.12.2022 до суду надійшла заява Територіального управління Державної судової адміністрації України в Запорізькій області (вх. №47767) про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду у зв`язку із пропущенням позивачем строку звернення до суду. В обґрунтування заяви відповідач зазначає, що порядок нарахування та виплати суддівської винагороди врегульовано не законодавством про оплату праці, а спеціальним нормативним актом Законом України «Про судоустрій і статус суддів», а спори щодо професійної діяльності суддів віднесені до спорів щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби. Відтак, до спірних правовідносин має застосовуватися місячний строк звернення до суду, передбачений ч. 5 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), а не стаття 233 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України). При цьому, позивач вже звертався до суду (адміністративна справа №280/9563/21), посилаючись на неправомірне, на його думку, нарахування суддівської винагороди із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб в розмірі 2 102,00 грн. Тобто, про те, що його посадовий оклад обчислювався, виходячи з прожиткового мінімуму у розмірі 2 102,00 грн., позивач достеменно знав ще у 2021 році. Також, наказом Чернігівського районного суду Запорізької області від 13.01.2022 №К2-од/7/22 введений в дію штатний розпис суду, в якому встановлені посадові оклади суддів; ця інформація є відкритою і доступною для суддів та працівників апарату суду. Отже, з 13.01.2022 позивач мав дізнатися про розмір посадового окладу судді на 2022 рік. Крім того, рішенням Голови Верховного Суду від 29.07.2022 №321/0/149-22 позивач відряджений до Ленінського районного суду м. Запоріжжя. Наказом Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 08.08.2022 №7-о ОСОБА_1 зарахований до штату суду, отже про розмір свого посадового окладу в даному суді позивач мав дізнатися з серпня 2022 року. З урахуванням викладеного вважає, що позивачем без поважних причин пропущено строк звернення до суду, що є підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

11.01.2023 від представника позивача надійшло клопотання (вх. №1811), в якому представник просить клопотання відповідача про залишення позову без розгляду розглянути в порядку письмового провадження. Проти задоволення клопотання заперечує.

11.01.2023 від представника відповідача надійшло клопотання (вх.1810) про розгляд клопотання про залишення позову без розгляду в порядку письмового провадження.

Розглянувши клопотання відповідача суд зазначає наступне.

В період до 18.07.2022 частиною другою статті 233 КЗпП України визначалось, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Разом з тим, з 19.07.2022 ст. 233 КЗпП України не містить зазначеної норми.

З 19.07.2022 стаття 233 КЗпП України має наступну редакцію:

«Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Для звернення роботодавця до суду в питаннях стягнення з працівника матеріальної шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації, встановлюється строк в один рік з дня виявлення заподіяної працівником шкоди.

Встановлений частиною третьою цієї статті строк застосовується і при зверненні до суду вищого у порядку підлеглості органу.».

Отже, з дня набрання чинності новою редакцією ст. 233 КЗпП України встановлений тримісячний строк для звернення працівника за вирішенням трудового спору, який не пов`язаний зі звільненням такого працівника, безпосередньо до суду з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Разом з тим, за приписами частин 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Отже, відповідно до чинного нормативно-правового регулювання на момент звернення до суду з даним позовом, у спорах, пов`язаних з прийняттям на публічну службу, її проходженням, звільненням з публічної служби, у тому числі щодо спорів про належні до виплати суми заробітної плати (суддівської винагороди) та інші виплати, пов`язані з проходженням публічної служби, встановлюється місячний строк.

Враховуючи зміни до ст. 233 КЗпП України такий строк слід обраховувати з 19.07.2022 (дати зміни нормативного регулювання питання звернення працівника до суду із позовом до роботодавця).

Проте, позивач із даним позовом звернувся до суду із пропуском місячного строку.

При цьому, щодо посилання позивача у позові на рішення Конституційного Суду України щодо тлумачення норми ст. 58 Конституції України суд зазначає, що в даному випадку слід розрізняти правовідносини з приводу звернення особи до суду і правовідносини працівника із роботодавцем.

Правовідносини з приводу звернення особи до суду розпочинаються в день такого звернення.

За приписами ч. 3 ст. 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Станом на день звернення позивача до суду існує вищенаведене нормативне регулювання строків звернення до суду із позовом у відносинах публічної служби, яке в силу вимог ч. 3 ст. 3 КАС України суд має застосовувати, при цьому в силу цієї ж норми відсутні підстави для застосування до спірних правовідносин нечинної редакції ст. 233 КЗпП України.

Разом з тим, суд зазначає про відсутність підстав для твердження про зворотну дію в часі чинної редакції ст. 233 КЗпП України, оскільки, як зазначено вище, місячний строк звернення до суду в даному випадку суд вважає за необхідне обраховувати із 19.07.2022 (дати зміни нормативного регулювання питання звернення працівника до суду із позовом до роботодавця).

Також, суд відхиляє посилання позивача на те, що про порядок обчислення своєї суддівської винагороди він дізнався з дня отримання листа відповідача від 14.11.2022 №08-02/3520 з додатком довідкою від 14.11.2022 №08-02/628, оскільки в силу частини першої статті 115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата.

Тобто, отримуючи суддівську винагороду не рідше двох разів на місяць, позивач в будь-якому випадку обізнаний із її розміром.

Отже, звертаючись із даним позовом лише 21.11.2022 (дата направлення позову засобами поштового зв`язку) із позовними вимогами, які охоплюють період серпень 2021 року жовтень 2022 року, позивач пропустив місячний строк звернення до суду.

У постанові від 10.11.2022 у справі №990/115/22 Велика Палата Верховного Суду зазначили, наступне:

«26. Частиною першою статті 118 КАС України передбачено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

27. Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

28. Велика Палата Верховного Суду в постанові від 09 грудня 2021 року у справі № 9901/241/21, проаналізувавши положення частини п`ятої статті 122 КАС України, дійшла висновку, що нею встановлено скорочені строки звернення до суду у справах щодо проходження публічної служби, однак такі не ставлять під сумнів саму суть права доступу до суду, а переслідують легітимну мету якнайскорішого поновлення порушених прав добросовісного позивача. При цьому не порушується пропорційність між застосованими законодавцем засобами (строком звернення до суду за захистом порушеного права протягом одного місяця з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів) та метою звернення до суду.

29. Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

30. Таким чином, строк, передбачений частиною п`ятою статті 122 КАС України, є процесуальним строком, встановленим законом, який суд може поновити, якщо визнає причини його пропуску поважними.

31. Водночас поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

32. Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

33. Установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Без наявності строків на процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

34. Велика Палата Верховного Суду зазначає, що розумні строки в адміністративному судочинстві - це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів)».

За приписами ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до вимог ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи вищевикладені обставини суд вважає, що наявні підстави для залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 123, 169, 171, 241, 248, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви строком 5 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду до дати, встановленої судом, заяви про поновлення строку звернення до суду із цим позовом та доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Роз`яснити позивачу, що згідно з ч. 15 ст. 171 КАС України якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ю.П. Бойченко