Справа № 160/357/23
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

09 січня 2023 року Справа 160/357/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Бухтіярова М.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Павлоградсько-Юр`ївського відділу державної виконавчої служби у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) про визнання неправомірною та скасувати постанову, -

ВСТАНОВИВ:

04.01.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду засобами поштового зв`язку надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Павлоградсько-Юр`ївського відділу державної виконавчої служби у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), в якій позивач просить:

- визнати неправомірною та скасувати Постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника від 21 жовтня 2020 р. у Зведеному виконавчому провадженні № 63360857 здійснену державним виконавцем - начальником Юр`ївського районного відділу державної виконавчої служби Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Рєзнік Олегом Сергійовичем, котрою здійснено опис та накладено арешт на майно Позивача - нежитлове приміщення - Будівля магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 » № 9, загальною площею 69.1 кв. м., складається з торгового залу, складу та тамбуру, розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.01.2023 цій позовній заяві присвоєно єдиний унікальний номер судової справи №160/357/23 та дана адміністративна справа розподілена судді Бухтіяровій М.М.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позов подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 160 КАС України викладено вимоги до оформлення позовної заяви та її обов`язкові реквізити.

Відповідно до ч.1, п.2 ч.5 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. В позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

За змістом п.4 ч.5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Згідно з ч.2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

При цьому, відповідно до ч.1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч.1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

При цьому, предметом оскарження до адміністративного суду у розумінні ч.1 ст. 5 КАС України можуть бути рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а позовні вимоги про зобов`язання вказаного суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії є способом поновлення порушених прав позивача, які мають бути похідними від основної вимоги про визнання протиправним відповідного рішення, дій чи бездіяльності відповідача.

Суд зазначає, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України. Цей обов`язок не може бути перекладено на суд, оскільки саме позивач є зацікавленим в ефективному захисті своїх прав та ефективному здійснені судочинства за його позовною заявою.

Як слідує з позовних вимог, позивач просить визнати неправомірною та скасувати постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника від 21.10.2020.

При цьому, за положення ч. 1 ст. 5 КАС України не передбачають такої форми позовних вимог як визнання «неправомірним» та скасування індивідуального акта.

Крім того, в порушення вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві не зазначено офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти позивача, оскільки це обов`язкові реквізити позовної заяви.

За наведених обставин, позивачу слід подати уточнену позовну заяву, в якій зазначити офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти позивача та в якій викласти позовні вимоги у відповідності до ч.1 ст.5 КАС України, а також подати копію цієї позовної заяви відповідно до кількості учасників справи, оскільки відповідно до ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії відповідно до кількості учасників справи.

Також, відповідно до п.5 ч.1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з ч.6 ст.161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною 1 ст.122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.1 ст.287 КАС України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

При цьому, за приписами ч. 2 ст. 287 КАС України, позовну заяву може бути подано до суду:

- у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів;

- у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Отже, у розумінні положення ст.287 КАС України, Законом визначений спеціальний строк звернення до суду у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності, зокрема, державного виконавця, та початок строку звернення визначено альтернативно - це день, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення.

Як слідує із змісту позовних вимог, позивач просить суд визнати неправомірною та скасувати постанову Павлоградсько-Юр`ївського відділу державної виконавчої служби у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) про опис та арешт майна (коштів) боржника від 21.10.2020.

У позовній заяві зазначено, що про оскаржувану постанову позивач дізналась 27.10.2021, водночас з цими позовними вимогами вона звернулась до суду лише 29.12.2022 (згідно з датою оформлення поштового відправлення на поштовому конверті), тобто із значним пропуском строку звернення до суду, встановленого приписами ч.2 ст.287 КАС України.

У позовних вимогах заявлено клопотання про поновлення строку на оскарження дій державного виконавця, визнавши причини пропуску поважними.

В обґрунтування заявленого клопотання у позовній заяві зазначено, що строк звернення до суду пропущено з поважних причин, оскільки з часу відкриття виконавчих проваджень та до їх закінчення позивач не отримувала поштової кореспонденції від державного виконавця. Про оскаржувану постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника від 21.10.2020 позивач дізналась лише при ознайомленні 27.10.2021 з матеріалами Зведеного виконавчого провадження № 63360857. Також, з березня 2020 року Кабінетом Міністрів України було запроваджено в Україні карантин для запобігання поширенню корона вірусної хвороби COVID-19, котрий продовжено до 30 квітня 2023 року. Через обмеження, впровадженими через карантин позивач тривалий час не виходила зі свого житла та не могла займатись справами. При цьому, позивач зауважує, що внаслідок оголошеної війни рф проти України, порушився звичайний ритм життя, оскільки юристи були вимушені виїхати до Західної України та за кордон. Окрім того, позивач просила врахувати, що вона вже зверталась до суду із позовною заявою, однак позовна заява була повернута судом. З урахуванням викладеного, просить визнати причини пропуску строку поважними та поновити строк звернення до суду.

Розглянувши клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду з цим позовом, доводи на обґрунтування поважності причин пропуску строку, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на наступне.

Частиною 1 ст.121 КАС України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд зазначає, що поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

При цьому, у визначенні моменту виникнення права на позов має значення, коли особа дізналася про факт порушення свого права, інтересу або коли вона повинна була дізнатись про це, і обов`язок доказування поважності причин пропуску строку звернення до суду покладений саме на позивача.

Як самостійно зазначено позивачем, вона дізналась про оскаржувану постанову при ознайомленні 27.10.2021 з матеріалами зведеного виконавчого провадження.

За таких обставин, дізнавшись про оскаржувану постанову та відповідно про порушене нею право з 27.10.2021 та звернувшись до суду лише 29.12.2022, позивач порушила 10 - денний строк звернення до суду.

Посилання позивача на те, що вона вже зверталась до суду із цим позовом, однак позовну заяву було повернуто судом ухвалою від 01.09.2022, не враховуються судом, оскільки позовні матеріали не містять доказів неможливості без зволікань звернення до суду із цим позовом з часу отримання вказаної ухвали суду, з огляду на скорочені строки звернення до суду із позовом про оскарження дій (рішень) державного виконавця, встановлені КАС України.

Щодо посилань позивача в обґрунтування поважності пропуску строку звернення до суду на встановлений на території України карантин у зв`язку із поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Водночас, позивачем до клопотання про поновлення строку не надано доказів на підтвердження тієї обставини, що мали місце непереборні обставин, перешкоди чи труднощі, що унеможливили своєчасне звернення до суду, що причини пропуску строку зумовлені саме обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суд зазначає, що сам по собі факт запровадження карантину, воєнного стану в Україні без обґрунтування неможливості звернення до суду у встановлені строки, у зв`язку із запровадження такого, не може безумовно вважатись поважною причиною для безумовного поновлення цих строків.

Відповідного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 29.09.2022 у справі №500/1912/22.

Крім того, з моменту запровадження на території України карантинних заходів, воєнного стану Дніпропетровський окружний адміністративний суд не припиняв свою роботу, позивачем не доведено неможливості звернення до суду за захистом своїх прав шляхом надіслання позовної заяви засобами електронного зв`язку, в тому числі за допомогою підсистеми Електронний суд, з часу обізнаності щодо оскаржуваної постанови, тобто з 27.10.2021.

З огляду на викладене, обставин, які об`єктивно унеможливлювали реалізацію прав щодо своєчасного звернення до суду із цим позовом позивачем не наведено, а позовні матеріали не містять доказів неможливості звернення позивача до суду із заявленими позовними вимогами у строк, передбачений Кодексом адміністративного судочинства України, з часу обізнаності щодо оскаржуваної постанови, тобто з 27.10.2021.

Підстави, зазначені позивачем у клопотанні про поновлення строку звернення до суду, не є поважними, тому таке клопотання є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Частиною 1 ст. 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, позивачеві слід подати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші підстави для поновлення строку та з наданням належних доказів на підтвердження наявності поважних причин пропуску цього строку.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст.123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст.ст.160,161 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за необхідне залишити цей адміністративний позов без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Павлоградсько-Юр`ївського відділу державної виконавчої служби у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) про визнання неправомірною та скасувати постанову - залишити без руху.

Встановити позивачеві строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви, в якій зазначити офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти позивача та в якій викласти позовні вимоги у відповідності до ч.1 ст.5 КАС України, а також подати копію цієї позовної заяви відповідно до кількості учасників справи;

- заяви про поновлення строку, вказавши інші підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду з наданням належних доказів на підтвердження наявності поважної причини пропуску цього строку.

Роз`яснити позивачеві, що відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали направити особі, що звернулася з позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Бухтіярова