Справа № 420/20/23
Суддя: Лебедєва Г.В.
Дата ухвалення: 2023-01-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/20/23
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
06 січня 2023 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Лебедєва Г. В., ознайомившись з адміністративним позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення шкоди у розмірі 8 693 385,52 грн.,

В С Т А Н О В И Л А:
До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якій позивач просив:

- стягнути з Відповідача 1 ( ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь військової частини НОМЕР_3 (ЄДРПОУ НОМЕР_4 ) 8653605 грн. 72 коп. (вісім мільйонів шістсот п`ятдесят три тисячі шістсот п`ять грн.72 коп.);

- стягнути з Відповідача 2 ( ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 ) на користь військової частини НОМЕР_3 (ЄДРПОУ НОМЕР_4 ) 10946 грн. 15 коп. (десять тисяч дев`ятсот сорок шість гривень 15 коп.);

- стягнути з Відповідача 3 ( ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_6 ) на користь військової частини НОМЕР_3 (ЄДРПОУ НОМЕР_4 ) 12039 грн.25 коп. (дванадцять тисяч тридцять дев`ять грн. 25 коп.);

- стягнути з Відповідача 4 ( ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_7 ) на користь військової частини НОМЕР_3 (ЄДРПОУ НОМЕР_4 ) 16794 грн.40 коп. (шістнадцять тисяч сімсот дев`яносто чотири гривні 40 коп.).

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником), відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161,172 цього Кодексу, належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності, позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши даний позов, суд вважає, що він не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частина перша статті 118 КАС України визначає, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить суд стягнути з відповідачів на користь позивача матеріальні збитки (шкоду).

Судом встановлено, що у період з 13.07.2018 року по 14.07.2018 року комісією проведена інвентаризація світлих нафтопродуктів у сховищі відділу зберігання пального та мастильних матеріалів 46 Центру. За результатами інвентаризації встановлено нестачу паливно-мастильних матеріалів на загальну суму 5 535 974,38 грн. З метою уточнення причин та умов, що сприяли нестачі пально-мастильних матеріалів у військовій частині НОМЕР_1 та встановлення ступеня вини посадових осіб було призначено службове розслідування відповідно до наказу №345 від 18.07.2018 року.

Так відповідно до матеріалів службового розслідування факти нестачі пально-мастильних матеріалів у 46 Центрі підтверджено про, що зазначено у акті службового розслідування від 23.07.2018 року.

Як наслідок за результатами проведеного службового розслідування було підписано наказ №125 КП від 25.07.2018 року відповідно до якого на відповідачів накладено дисциплінарне стягнення.

Крім того, командиром військової частини НОМЕР_1 з метою більш детального з`ясування сум нестачі пального та мастильних матеріалів у військовій частині НОМЕР_1 додатково були призначені службові розслідування. Таким чином дійсна сума нестачі пально-мастильних матеріалів яка була виявлена у період з 13.07.2018 року по 14.07.2018 року склала 8693385,52 грн.

Також з метою притягнення до кримінальної відповідальності посадових осіб за фактом нестачі пально-мастильних матеріалів у 46 Центрі було повідомлено про вчинення кримінального правопорушення органи досудового розслідування та відкрито кримінальне провадження за №0000222 яке передали за підсудністю до Національного антикорупційного бюро України.

25.01.2022 року слідчим Національного антикорупційного бюро України було винесено постанову від 25.01.2022 року про закриття кримінального провадження №0000222 у зв`язку із закінченням строків досудового розслідування та невручення повідомлення про підозру у кримінальному провадженні. Не погоджуючись із вищезазначеною постановою, військовою частиною НОМЕР_1 було подано скаргу від 08.04.2022 року, про те ухвалою слідчого Вищого антикорупційного суду від 11.05.2022 року скаргу військової частини НОМЕР_1 залишено без задоволення.

Разом з позовом позивач надав заяву про поновлення строку звернення до суду, яка обґрунтована таким.

Вказану позовну заяву військова частина НОМЕР_1 мала подати у рамках зазначеного кримінального провадження до місцевого суду з метою економії бюджетних коштів однак постановою від 25.01.2022 року вказане кримінальне провадження було закрито, що унеможливлює звернення до суду із цивільним позовом в рамках кримінального провадження. У зв`язку із чим прийнято рішення звернутись до окружного адміністративного суду.

Водночас, у лютому 2022 року російська федерація розв`язала збройну агресію проти України. Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/22 у зв`язку з військовою агресією російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому продовжувався відповідними Указами Президента України.

Частиною 2 статті 264 ЦК України встановлено, що позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач.

Так, у 2018 році ОСОБА_4 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Міністерства оборони України, Генерального штабу Збройних Сил України, Військової частини НОМЕР_8 , Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу. За результатами розгляду вказаної справи Рішенням Одеського окружного, адміністративного суду від 18.05.2021, залишеним без змін Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 02.12.2021 та Ухвалою Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 22.04.2022, в задоволенні позову ОСОБА_4 відмовлено в повному обсязі.

У вказаній справі також досліджувалося питання законності та обґрунтованості проведення службового розслідування на виконання наказу Міністерства оборони України від 18.07.2018 № 345 Про призначення службового розслідування (додаток №1 до позовної заяви) у Військовій частині НОМЕР_1 , за результатами якого складено Акт службового розслідування від 23.07.2018, згідно якого встановлено причинний зв`язок між неналежним виконанням службових обов`язків ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та шкодою, заподіяною державі, внаслідок неправомірних дій останніх.

Таким чином, позивач вважає, що строки позовної давності було перервано поданням вказаної позовної заяви ОСОБА_4 з 2018 року по 2022 рік, та просить поновити строк звернення до суду.

Відповідно до статті 4 Закону №160-IX особа може бути притягнута до матеріальної відповідальності протягом трьох років з дня виявлення завданої шкоди.

Разом з тим, суд зазначає, що строк, звернення до суду обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Правовідносини, які виникли між позивачем та відповідачами є публічним спором, а отже підпадають під регулювання КАС України, в частині застосування абзацу 2 частини 2 статті 122 КАС України щодо встановлення тримісячного строку для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Вказане відповідає позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 26 січня 2021 року у справі № 620/1720/20.

Крім того, такий строк на переконання суду слід відраховувати з моменту ухвали слідчого Вищого антикорупційного суду, а саме з 11.05.2022 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Проте, позивач звернувся до Одеського окружного адміністративного суду 02.01.2023 року, тобто з пропуском встановленого законодавством строку.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду встановлені статтею 123 КАС України.

Частиною першою вказаної статті визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд звертає увагу, що поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До таких обставин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Таким чином, позивачу належить надати обґрунтування щодо строку звернення до суду з вказаним позовом, з відповідними доказами.

Відповідно до ч.3 ст.10 Закону України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» відшкодування шкоди, завданої військовозобов`язаним чи резервістом під час проходження ним зборів, здійснюється в судовому порядку за позовом військової частини, установи, організації, закладу або в іншому встановленому законом порядку в разі відмови військовозобов`язаного чи резервіста від її добровільного відшкодування.

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач не надав суду докази звернення до відповідачів про сплату майнової шкоди у добровільному порядку, або від відмови відповідачів від її добровільного відшкодування.

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до п.8 ч.5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивач не надав суду докази звернення до відповідачів про сплату майнової шкоди у добровільному порядку, або від відмови відповідачів від її добровільного відшкодування.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною другою статті 132 КАС України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до п.3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень сплачується судовий збір за ставкою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2023 рік з 1 січня 2023 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2 684,00 грн.

Позивачем заявлені позовні вимоги майнового характеру, за які належить сплатити судовий збір у розмірі 26840,00 грн. Однак позивач надав суду докази сплати судового збору лише у розмірі 24810,00 грн.

Таким чином, позивачу належить доплатити судовий збір у розмірі 2030,00 грн.

Згідно з п.4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст.5 КАС України який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Суд зазначає, що зміст позовних вимог впливає на з`ясування наявності підстав або перешкод для відкриття провадження у справі.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідач має право на подання відзиву на позовну заяву, а отже має бути обізнаним відносно чого він має надавати таку заяву по суті справи.

Отже визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 року по справі №826/16958/17.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизований в прохальній частині позовної заяви.

Позивач в прохальній частині позову просить лише стягнути з відповідачів вказані суми без зазначення виду шкоди. Крім того, в прохальній частині позову відповідач зазначив невірний номер військової частини.

Таким чином, позивачу належить уточними прохальну частину позову, з урахуванням висновків викладених в ухвалі суду.

Згідно з ч. 1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Виявлені недоліки мають бути усунені позивачем шляхом надання до суду:
- обґрунтування строку звернення з даним позовом з відповідними доказами;

- докази звернення до відповідачів про сплату майнової шкоди у добровільному порядку, та відмови відповідачів від її добровільного відшкодування;

- уточнену позовну заяву з доказами направлення її відповідачам;

- оригінал платіжного доручення про сплату судового збору у розмірі 2030,00 грн.

За таких обставин, враховуючи, що виявлені недоліки перешкоджають суду вирішити питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суддя робить висновок, що позов повинен бути залишений без руху, а позивачу наданий термін для усунення недоліків.

Суд вважає за доцільне також зазначити, що у разі своєчасного виконання ухвали суду, та направлення необхідних документів засобами поштового зв`язку, позивачу, з метою попередження повернення судом позовної заяви позивачеві з підстав невиконання вимог ухвали суду про залишення позову без руху, необхідно завчасно повідомити суд про надіслання матеріалів до суду, оскільки згідно з п.1 та п.2 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 28 листопада 2013 року №958, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку): 1) місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1; 2) у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+2; 3) між районними центрами різних областей України (у тому числі для міст обласного підпорядкування) - Д+4, пріоритетної - Д+3; 4) між іншими населеними пунктами різних областей України - Д+5, пріоритетної - Д+4, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення. При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.

У відповідності до приписів статті 169 КАС України у разі не усунення вищевказаного недоліку позовна заява буде повернута позивачеві.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України суддя,

У Х В А Л И Л А:
Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення шкоди у розмірі 8 693 385,52 грн. - залишити без руху.

Надати позивачу для усунення недоліків позовної заяви 10-денний строк з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання суддею, оскарженню не підлягає.

Суддя Г.В. Лебедєва