Справа № 380/140/23
Суддя: Клименко Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/140/23
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

09 січня 2023 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Клименко О.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Львівського окружного адміністративного суду із вищевказаним адміністративним позовом, в якому просить:

- визнати поважними причини пропуску процесуального строку на оскарження ОСОБА_1 податкового повідомлення-рішення № 0-1320 від 08 червня 2021 року форми «Ф» по податку не нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, що сплачуються фізичними особами, які власниками об`єктів нежитлової нерухомості за 2020 рік на суму 39671,70 грн, винесене Головним управлінням ДПС у Львівській області;

- поновити ОСОБА_1 процесуальний строк на оскарження податкового повідомлення-рішення № 0-1320 від 08 червня 2021 року форми «Ф» по податку не нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, що сплачуються фізичними особами, які власниками об`єктів нежитлової нерухомості за 2020 рік на суму 39671,70 грн, винесене Головним управлінням ДПС у Львівській області;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 0-1320 від 08 червня 2021 року форми «Ф» по податку не нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, що сплачуються фізичними особами, які власниками об`єктів нежитлової нерухомості за 2020 рік на суму 39671,70 грн, винесене Головним управлінням ДПС у Львівській області стосовно ОСОБА_1 ;

- судові витрати покласти на відповідача.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву, та додані до неї матеріали, суддя встановив, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 161 КАС України, з огляду на таке.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1, абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У постанові від 27 січня 2022 року у справі № 160/11673/20 (провадження № К/9901/30170/21) Верховний Суд зазначив, що «стаття 122 КАС України встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах. Водночас, вона передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Однак, відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19, ПК України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).

Судова палата вважає, що у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України».

Тому з метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19, судова палата відступила від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 3 квітня 2018 року у справі №826/5325/17, від 23 травня 2018 року у справі № 803/728/17, від 18 червня 2018 року у справі № 805/1146/17-а та сформулювала правовий висновок згідно з яким процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як слідує з матеріалів справи та стверджується самою позивачкою, позивачка звернулася з цим позовом до суду з пропуском встановленого КАС України шестимісячного строку звернення.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення, позивачка у позовній заяві покликається на те, що про порушення своїх прав та інтересів вона дізналася, отримавши лист Головного управління ДПС у Львівській області № 24298/6/13-01-24-08 від 20 серпня 2021 року (направлений 26 серпня 2021 року), в якому їй відмовлено в проведенні звірки даних щодо розміру ставки і нарахованої суми податку на нерухоме майно відповідно до п.п.266.7.3 п.266.7 ст.266 Податкового кодексу України. З огляду на положення частини 2 статті 122 КАС України строк звернення з цим позовом до суду про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 0-1320 від 08 червня 2021 року обчислюється з 27 серпня 2021 року по 27 лютого 2022 року включно. На всій території України до 31 грудня 2022 року продовжено карантин через COVID-19 та режим надзвичайної ситуації для єдиної державної системи цивільного захисту. Спалах коронавірусної інфекції COVID-19 в Україні припав на другу половину 2021 року перше півріччя 2022 року. Позивачка, як матір трьох малолітніх дітей, з метою запобігання захворювання на COVID-19 намагалася не контактувати з іншими людьми задля убезпечення здоров`я та життя своїх дітей. Крім того, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 на всій території України з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, строки якого у подальшому продовжені. Позивачка не мала можливості залишати трьох малолітніх дітей в умовах майже щоденних повітряних тривог та ракетних обстрілів. З огляду на викладене позивачка вважає, що пропустила строк звернення з цим позовом до суду з поважних причин, а тому просить його поновити.

Надаючи правову оцінку таким аргументам позивачки суддя відзначає, що визначені процесуальним законом строки, про які зазначено вище, це той орієнтовний період часу, протягом якого позивачка мала би проявити інтерес стосовно свого позову, якщо вона дійсно зацікавлена у тому, щоб провадження у справі було відкрито, а спір вирішено. З іншого боку строк звернення до суду є своєрідним бар`єром, який повинен запобігати зловживанню правами і сприяти правовій визначеності правовідносин.

Реалізувати своє право на захист в порядку адміністративного судочинства потрібно вчасно, а поновити пропущений строк звернення до суду суд може лише якщо для цього є поважні і об`єктивні причини.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог КАС України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Таким чином, суд може поновити процесуальні строки, встановлені нормами КАС України, за умови, що причини їх пропуску є поважними, та підтверджені належними й допустимими доказами.

Разом з тим обов`язок подання доказів поважності причин пропуску строку звернення з позовом до суду в силу вимог статті 77 КАС України покладається на заінтересовану особу, яка звертається з відповідним клопотанням до суду.

У позовній заяві позивачка як на підставу поважності пропуску строку звернення з цим позовом до суду покликається на продовження карантину через COVID-19 та режиму надзвичайної ситуації для єдиної державної системи цивільного захисту, а також на запровадження у державі воєнного стану, зважаючи на що позивачка, як матір трьох малолітніх дітей, з метою запобігання захворювання на COVID-19 намагалася не контактувати з іншими людьми задля убезпечення здоров`я та життя своїх дітей та не мала можливості залишати трьох малолітніх дітей в умовах майже щоденних повітряних тривог та ракетних обстрілів.

Суд погоджується з доводами позивачки про те, що запровадження державою карантину та воєнного стану може бути поважною причиною пропуску строку звернення з позовом до суду, водночас у суду повинні бути наявні відповідні докази, які б підтверджували доводи позивачки, що унаслідок запровадження державою таких правових режимів вона дійсно була позбавлена можливості вчасного звернення до суду.

Однак таких доказів позивачкою суду не надано, зокрема, копій свідоцтв про народження дітей.

Таким чином, з порушенням вимог частини 6 статті 161 КАС України позивачка, яка пропустила строк звернення з позовом до суду, не надала доказів поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Таким чином, позовну заяву належить залишити без руху, а позивачці надати строк для усунення недоліків останньої відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 256, 294, п.3 Розділу VI Прикінцевих положень КАС України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення залишити без руху.

Особі, що звернулася із позовною заявою встановити в десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки у спосіб подання до суду:

- доказів на обґрунтування заяви про поновлення пропущеного строку звернення з позовом до суду.

Процесуальні строки, встановлені цією ухвалою, можуть бути продовжені судом за заявою особи відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року № 731-IX.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала в апеляційному порядку окремо не оскаржується.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Клименко О.М.