Справа № 293/6/23
Суддя: Лось Л. В.
Дата ухвалення: 2023-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 293/6/23
Провадження № 2-а/293/3/2023
УХВАЛА

09 січня 2023 рокусмт Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Лось Л.В.,

розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1

до 1. Інспектора СРПП відділу поліції № 1 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області лейтенанта поліції Скрицького Олександра Миколайовича

2. Головного управління Національної поліції в Житомирській області

про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з позовом до інспектора СРПП відділу поліції № 1 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області лейтенанта поліції Скрицького Олександра Миколайовича та Головного управління Національної поліції в Житомирській області, за змістом якого просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову скасувати постанову інспектора СРПП відділу поліції № 1 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області лейтенанта поліції Скрицького Олександра Миколайовича серії БАД № 640520 від 17.12.2022 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 126 КУпАП.

Оглянувши позовні матеріали на предмет відповідності їх нормам Кодексу адміністративного судочинства України, які регулюють порядок дотримання заявником вимог щодо подачі та форми позовної заяви суд за правилами Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов наступного висновку.

Так, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до пп. 4,5 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

З позовної заяви убачається, що позивач подав позов до двох відповідачів, однак в порушення норм ч.4 ст. 160 КАС України позивачем не викладено зміст позовних вимог до кожного з відповідачів.

Відповідно до ч. 4ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з частиною другоюстатті 94 КАС України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Текст документу повинен містити інформацію, заради фіксування якої було створено документ (п. 5.20 Національних стандартів України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163:2020). Відповідно до п. 4.1. Національного стандарту України "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163-2020", затвердженого наказом ДП "Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості" від 01.07.2020 № 144, документ повинен містити (п.п. 20) - текст документа, який є головним елементом документу. Тобто, документ, що надається, повинен мати текст, який можливо дослідити та який несе певний зміст.

Більш того, навіть до правил ЄСПЛ встановлено певні вимоги до документів, зокрема, відповідно до Пояснювальної нотатки для осіб, які бажають звернутися до Європейського суду з прав людини, вимоги до поданих копій: текст повинен бути зрозумілим і читабельним; копії повинні бути повними (всього документу).

Текст документа повинен бути зрозумілим і читабельним, щоб можливо було вільно читати.

Однак, в порушення вказаних вище норм позивачем до матеріалів справи надано копію постанови серії БАД № 640520 від 17.12.2022 про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, яка є нечитабельною повністю та такою, що не підлягає візуальному відтворенню, відтак, суд не в змозі вірно встановити обставини справи та надати їм оцінку, яка буде ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача, що відповідно до ч.1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін "суб`єкт владних повноважень" означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг, як визначено п.7 ч.1 ст. 4 КАС України.

Згідно із ст. 222 КУпАП, органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема про порушення правил дорожнього руху. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Системний аналіз зазначених правових норм дає підстави вважати, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч.1 ст. 126 КУпАП, працівники органів (підрозділів) Національної поліції діють від імені органів Національної поліції, а отже не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган (підрозділ) Національної поліції.

Крім того, статтею 46 КАС України встановлено, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач, а з огляду на ч. 4 цієї статті відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень.

Таким чином позивачу слід визначитись із колом учасників у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За викладених вище обставин позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених вище недоліків.

Керуючись ст. 160,161, 169 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора СРПП відділу поліції № 1 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області лейтенанта поліції Скрицького Олександра Миколайовича та Головного управління Національної поліції в Житомирській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Надати позивачу строк 7 (сім) днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених недоліків шляхом поданя виправленої позовної заяви та подачі належних копій.

Роз`яснити позивачу, що у разі, якщо недоліки будуть усунуті в установлений строк, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду, інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу до виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та апеляційному оскарженню не підлягає .

Ухвала складена та підписана : 09.01.2023

Суддя Людмила ЛОСЬ