Справа № 420/19344/22
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2023-01-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

05 січня 2023 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Дубровна В.А., перевіривши виконання вимог статей 160, 161 КАС України за позовною заявою ОСОБА_1 до Одеської обласної прокуратури про визнання протиправним та скасування наказу,

встановила:

29.12.2022 року до суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Одеської обласної прокуратури, в якому просить дослівно:

"1. Позовну заяву ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ), місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), до Одеської обласної прокуратури (1, місцезнаходження: 65026, місто Одеса, вулиця Пушкінська,3) про скасування наказу № 1770к від 29 листопада 2022 року про скасування наказу від 22 березня 2022 року №467к про поновлення ОСОБА_1 на посаді прокурора Іллічівської місцевої прокуратури Одеської області, на підставі постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 17.11.2022 р. у справі №420/13321/20 задовольнити повністю.

2. визнати протиправними та скасувати наказ керівника Одеської обласної прокуратури Костенка С.К. № 1770к від 29 листопада 2022 року, наказ №467к від 22 березня 2022 року."

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (частини 1 та 6 ст. 120 КАС України).

Ознайомившись з адміністративним позовом та доданими до нього документами, суддя вказує про таке.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог (предмет позову) слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає ухвалити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги. Ця вимога повинна носити правовий характер і бути підвідомчою суду.

Підставами позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Підстави позову як елемент його змісту, повинні пояснювати, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм якого закону позивач просить про захист свого права.

Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Обов`язок щодо визначення (формулювання) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав, на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача і задля цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що містяться в статті 160 КАС України.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист, зокрема, шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

При цьому, частиною 3 статті 245 КАС України визначено, у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Разом з тим, суддя звертає увагу, що у пункті першому прохальної частини позову, позивач просить задовольнити позовну заяву щодо визнання протиправними та скасування наказу керівника Одеської обласної прокуратури Костенка С.К. № 1770к від 29 листопада 2022 року, наказу №467к від 22 березня 2022 року, та поновити ОСОБА_1 на посаді прокурора Іллічівської місцевої прокуратури Одеської області, на підставі постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 17.11.2022 р. у справі №420/13321/20. А пункт 2 прохальної частини позову містить вимогу лише щодо визнання протиправним та скасування наказу керівника Одеської обласної прокуратури Костенка С.К. № 1770к від 29 листопада 2022 року.

Вказане на думку судді свідчить про розбіжність формулювань вимог, вказаних у пунктах 1 та 2 прохальній частині позовної заяви або про помилковість щодо правильності змісту позовних вимог.

Окрім цього, пунктом 5 частини 5 статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Зі змісту позовної заяви суддею не вбачається належне обґрунтування заявлених вимог, перелічених у пункті 1 прохальної частини позову, що суперечить нормам КАС України. Проте у позовній заяві наявне обґрунтування лише позовної вимоги щодо визнання протиправним та скасування наказу керівника Одеської обласної прокуратури Костенка С.К. № 1770к від 29 листопада 2022 року.

Крім того, відповідно до пункту 11 частини 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Матеріали позовної заяви не містять письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Отже, наведене вище свідчить про недотримання позивачем вимог КАС України та є недоліком позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладене, позовна заява відповідно до ч.1 ст.169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст. ст. 160, 169, 171, 172 КАС України,

ухвалила:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, а саме:

- визначитись зі змістом та обсягом позовних вимог шляхом їх уточнення та обґрунтування;

- надати письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя В.А. Дубровна