Справа № 380/131/23
Суддя: Лунь Зоряна Іванівна
Дата ухвалення: 2023-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/131/23
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
09 січня 2023 року

м. Львів, вул. Чоловського, буд. 2

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Лунь З.І. перевірив матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії.

в с т а н о в и в:
ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) звернувся до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (місцезнаходження: АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ), в якому просить суд:

-визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка полягає у невиготовленні та ненаправленні до Головного управління Пенсійного фонду України в Львівській області ОСОБА_1 нових довідок про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2018 та 01.04.2019, що враховується для перерахунку пенсій з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення на підставі статей 8, 10, 43, та 63 Закону України від 9 квітня 1992року № 2262-Х11, за формою, передбаченою додатком 2 до постанови КМУ від 13 лютого 2008року №45, з урахуванням змін у грошовому забезпеченні, передбачених постановою Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017року № 657 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури» та постанови КМУ від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»;

-зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 скласти та направити до Головного управління Пенсійного фонду України в Львівській області нові довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2018, 01.04.2019 про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , що враховується для перерахунку пенсії відповідно до постанови КМУ від 30 серпня 2017року №657 та постанови КМУ від 30 серпня 2017року №704, з повною інформацією за формою, передбаченою додатком 2 до постанови КМУ від 13 лютого 2008року №45, для перерахунку та виплати пенсії з 1 січня 2018року на підставі статей 8,10, 43, та 63 Закону України від 9 квітня 1992року № 2262-ХІІ - посадовий оклад 7750,00 грн., оклад за військовим званням полковник -1480,00грн., надбавка за вислугу років (50 %) 4615,00грн., з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення: надбавки за виконання особливо важливих завдань (70 % від посадового окладу, окладу за військовим званням, надбавки за вислугу років) - 9691,50грн.; надбавки за роботу в умовах режимних обмежень (10 % від посадового окладу) -775,00грн, премії (у розмірі 55 % посадового окладу) - 13371,00грн.;

-зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 надати ОСОБА_1 завірені належним чином копії довідок станом 01.01.2018 та станом на 01.04.2019.

Кодексом адміністративного судочинства України встановлені вимоги щодо форми, змісту позовної заяви, порядку її подання.

Відповідно до п.3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали суддя встановила, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Способи захисту прав та інтересів позивача у публічно-правовому спорі визначені у ч.1 ст.5 КАС України, якою передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Разом із тим, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно вищезазначеної ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.

При цьому слід зазначити, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити його становище та захистити порушене, на його думку право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних відносин (предмет та підстави позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Так, обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

Тобто, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору. Аналогічні правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 року у справі № 826/16958/17.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує, що відповідач протиправно не виготовив та не направив до Головного управління Пенсійного фонду України в Львівській області нових довідок про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2018 та 01.04.2019, що враховується для перерахунку пенсій з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення на підставі статей 8, 10, 43, та 63 Закону України від 9 квітня 1992року № 2262-Х11, за формою, передбаченою додатком 2 до постанови КМУ від 13 лютого 2008року №45, з урахуванням змін у грошовому забезпеченні, передбачених постановою Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017року № 657 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури» та постанови КМУ від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб».

Водночас позовні вимоги спрямовані про зобов`язання відповідача скласти та направити до Головного управління Пенсійного фонду України в Львівській області нові довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2018, 01.04.2019 про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , що враховується для перерахунку пенсії відповідно до постанови КМУ від 30 серпня 2017року №657 та постанови КМУ від 30 серпня 2017року №704, з повного інформацією за формою, передбаченою додатком 2 до постанови КМУ від 13 лютого 2008року №45, для перерахунку та виплати пенсії з 1 січня 2018року на підставі статей 8,10, 43, та 63 Закону України від 9 квітня 1992року № 2262-ХІІ - посадовий оклад 7750,00 грн., оклад за військовим званням полковник -1480,00грн., надбавка за вислугу років (50 %) 4615,00грн., з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення: надбавки за виконання особливо важливих завдань (70 % від посадового окладу, окладу за військовим званням, надбавки за вислугу років) - 9691,50грн.; надбавки за роботу в умовах режимних обмежень (10 % від посадового окладу) -775,00грн, премії (у розмірі 55 % посадового окладу) - 13371,00грн.

З матеріалів позовної заяви видно, що такі ж види грошового забезпечення та їх розмір вказані в довідках Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону від 05.07.2022 №183 про розмір грошового забезпечення станом на 06.09.2017 та №184 про розмір грошового забезпечення станом на 01.03.2018.

Водночас, суд змушений констатувати, що позивач чітко не визначив зв`язок між позовними вимогами та інформацією, зазначеною в довідках Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону від 05.07.2022 №183 про розмір грошового забезпечення станом на 06.09.2017 та №184 про розмір грошового забезпечення станом на 01.03.2018.

Наведене свідчить про недотримання позивачем вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, у зв`язку з чим позивачу в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно уточнити позовні вимоги шляхом викладення позовної заяви (її прохальної частини) в новій редакції.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Порушуючи норми п.2 ч.5 ст.160 КАС України, позивачем у позовній заяві не зазначено офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти відповідача.

Зазначені недоліки не є надміру формальними, оскільки їх виправлення в майбутньому може вплинути на ефективність виконання рішення, а також на своєчасність повідомлення сторін про рух справи, так як у зв`язку з недостатнім фінансуванням суду на здійснення витрат на закупівлю поштових марок та оплати послуг відправлення поштової кореспонденції.

Відповідно до п. 7 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві, зокрема, зазначається відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Порушуючи вимоги п.7 ч.5 ст.160 КАС України, позивачем в позовній заяві не вказано, чи вживались заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви.

Відповідно до вимог п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається зокрема наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Порушуючи вимоги зазначеної статті, у позовній заяві не було зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Щодо строку звернення до суду, суд зазначає таке.
Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими Законами.

Згідно з ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналіз наведених норм КАС України свідчить про те, що законодавець передбачив, що в разі, якщо особа не знала про допущене порушення, але з певної дати повинна була про нього дізнатись, перебіг строку обчислюється саме з моменту, коли особа повинна була дізнатись про відповідне порушення її прав.

Згідно з ч.5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд зазначає, що у постанові від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19 Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав відступив від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29.10.2020 у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18 (касаційне провадження № К/9901/1313/18) щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, у яких, зокрема зазначено, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та повернення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави (постанови Верховного Суду від 29.10.2020 у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18) та сформулювала новий правовий висновок, згідно з яким для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Верховний Суд наголосив, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Верховний Суд вважає, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Аналогічна правова позиція щодо шестимісячного строку звернення до адміністративного суду викладена у постанові Верховного Суду від 03.09.2021 у справі № 460/1904/19.

Як видно з матеріалів позовної заяви, позивач звернувся до суду з позовом 03.01.2023 та оскаржує бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 яка полягає у не виготовленні та не направленні до Голодного управління Пенсійного фонду України у Львівській області та йому нової -довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 01.01.2018 та 01.04.2019, що враховується для перерахунку пенсії відповідно до постанови КМУ від 30 серпня 2017року №657 та постанови КМУ від 30 серпня 2017року №704, з повною інформацією за формою, передбаченою додатком 2 до постанови КМУ від 13 лютого 2008року №45, для перерахунку та виплати пенсії з 1 січня 2018року на підставі статей 8,10, 43, та 63 Закону України від 9 квітня 1992року № 2262-ХІІ - посадовий оклад 7750,00 грн., оклад за військовим званням полковник -1480,00грн., надбавка за вислугу років (50 %) 4615,00грн., з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення: надбавки за виконання особливо важливих завдань (70 % від посадового окладу, окладу за військовим званням, надбавки за вислугу років) - 9691,50грн.; надбавки за роботу в умовах режимних обмежень (10 % від посадового окладу) -775,00грн, премії (у розмірі 55 % посадового окладу) - 13371,00грн.

Суд зазначає, що предметом позову є не перерахунок пенсії, а направлення нової довідки про розмір грошового забезпечення до пенсійного органу. Зміст позову свідчить про те, що оскаржувана позивачем бездіяльність допущена 01 січня 2018 та 01 квітня 2019. До суду ж позивач звернувся 03.01.2023, тобто пропустивши шестимісячний строк звернення до адміністративного суду.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею в заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Згідно з вимогами ч.ч.1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 вказаного Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу необхідно надати строк для приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст. 160 КАС України для усунення вказаних недоліків, а саме: уточнити зміст заявлених позовних вимог, привести у відповідність позовні вимогами відповідно до ст.5, п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України; зазначити чи вживались заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви та перелік таких заходів, якщо вони здійснювалися; зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; зазначити офіційну електронну адресу або адрес електронної пошти відповідача; подати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних причин.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248 КАС України, суддя

у х в а л и в:
позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Позивачу встановити десятиденний строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали, з дати отримання копії ухвали, шляхом представлення позовної заяви, оформленої у відповідності до вимог ст. 160 КАС України.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Копію ухвали невідкладно направити позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Оскарження ухвали суду окремо від рішення суду не допускається.

Заперечення на ухвалу суду включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Лунь З.І.