Справа № 160/11483/22
Суддя: Єфанова Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2022-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЄфанової О.В.
за участі секретаря судового засіданняЛитвицького Ю.Д.
представника позивача представника відповідача Кізіма В.В. Матусевич Р.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області в якій позивач просить:
визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Луганській області від 06.07.2022 №1350 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності майора поліції ОСОБА_1 » в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції;
визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Луганській області від 08.07.2022 №270 о/с «По особовому складу» в частині звільнення заступника начальника відділу поліції - начальника сектору кримінальної поліції № 4 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області майора поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції;
поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді заступника начальника відділу поліції - начальника сектору кримінальної поліції №4 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області майора поліції ОСОБА_1 з 16.07.2022 року;
стягнути з Головного управління Національної поліції в Луганській області суму грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 16.07.2022 до дня ухвалення рішення суду.
В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що обраний вид дисциплінарного стягнення є найсуворішим і відповідачу необхідно було врахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків, рівень кваліфікації та, з урахуванням встановлених обставин, дослідити необхідність накладення дисциплінарного стягнення, а в разі його накладення обґрунтувати необхідність застосування конкретного його виду.
Також, відповідачем не дотримано принципу пропорційності при визначенні позивачу дисциплінарного стягнення, тобто притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та звільнення відбулося з порушенням процедури.
Представник відповідача надав відзив на позовну заяву, в кому зазначено, що дисциплінарна комісія на підставі матеріалів службового розслідування дійшла обґрунтованого висновку про те, що позивачем порушено вимоги пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 4, 5, 13 ч.3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, абз. 1, 2 п. 1, абз. 6 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016, п.6 ч. 10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженою наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, що виразилося у перебуванні на службі, в умовах воєнного стану, у стані алкогольного сп`яніння та залишені вогнепальної зброї без нагляду.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив суд позов задовольнити.
Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував, просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд приходить до висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 в органах внутрішніх справ з 03.09.2007 року, на посаді заступника начальника відділу поліції - начальника сектору кримінальної поліції №4 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області з 05.10.2021 року.
Остання посада, з якої позивач був звільнений - заступник начальника відділу поліції - начальника сектору кримінальної поліції №4 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області.
З початком широкомасштабної збройної агресії РФ, з 24.02.2022 позивач ніс службу на території обслуговування ВП №4 Сєвєродонецького РУП ГУНП Луганської області за вказівками керівництва. Табельна вогнепальна зброя та набої знаходились у позивача постійно.
В кінці лютого 2022 року, у зв`язку з різким ускладненням оперативної обстановки на території Луганської області, пов`язаним з широкомасштабною збройною агресією РФ, виникненням загрози військового оточення, а також з метою захисту життя і здоров`я поліцейських та членів їх сімей, за наказом начальника ГУНП в Луганській області №505 від 25.02.2022 року було введено в дію план евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП Луганській області та визначено місце тимчасової дислокації - Дніпропетровська область.
Наказом ГУНП в Луганській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності майора поліції ОСОБА_1 » від 06.07.2022 року №1350 за особисту недисциплінованість, порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про національну поліцію», пунктів 1, 4, 5, 13 часті 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України затвердженого Законом України від 15.03.2018 poку № 2337-VIII, абзац 1,2 пункті, абзац 6 пункт 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016 року, п.6 ч. 10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженою наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, що виразилося у перебуванні на службі, в умовах воєнного стану, у стані алкогольного сп`яніння та залишені вогнепальної зброї без нагляду майора поліції ОСОБА_1 заступника начальника відділу поліції - начальника сектору кримінальної поліції № 4 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Також, судом встановлено, що наказом ГУНП в Луганській області від 23.06.2022 №1236 за фактом перебування на службі 22.06.2022 заступника начальника відділу поліції- начальника сектору кримінальної поліції відділу Поліції № 4 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області майора поліції ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння було призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію.
Позивач з наказом про призначення службового розслідування був ознайомлений 23.06.2022 про, що свідчить його особистий підпис на наказі.
Підставою видання наказу відповідача від 23.06.2022 № 1236 послугував рапорт від 22.06.2022 начальника УГІ ГУНП в Луганській області підполковника поліції ОСОБА_2 про те, що 22.06.2022 року працівниками УГІ ГУНП в Луганській області було виявлено факт перебування на службі заступника начальника відділу поліції - начальника сектору кримінальної поліції відділу поліції № 4 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області майора поліції ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння.
За результатами проведеного огляду за допомогою «АLCOTEST DRAGER» було встановлено, що майор поліції ОСОБА_1 перебуває в стані алкогольного сп`яніння (2,02 %).
04.07.2022 начальником ГУНП в Луганській області полковником поліції ОСОБА_3 було затверджено висновок за результатами службового розслідування призначеного наказом ГУНП в Луганській області від 23.06.2022 №1236.
Під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією було встановлено, що після евакуації підрозділів ГУНП в Луганської області до Дніпропетровської області, місцем тимчасової дислокації відділу поліції № 4 (м. Попасна) Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області та працівників зазначеного відділу поліції визначено с. Орловщина Новомосковського району Дніпропетровської області.
Згідно графіка несення служби відповідальними по підрозділу відділу поліції № 4 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області на робочий період з 25.05.2022 по 23.06.2022 (затверджений начальником відділу поліції № 4 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області підполковником поліції ОСОБА_4 ) заступник начальника відділу поліції - начальник сектору кримінальної поліції відділу поліції № 4 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області майор поліції ОСОБА_1 22.06.2022 заступив в наряд у якості відповідального по відділу поліції.
Згідно розстановки нарядів відділу поліції № 4 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області на 22.06.2022 позивач був озброєний зброєю ПМ.
22.06.2022 приблизно об 15 год. 10 хв. позивач на території санаторію « ІНФОРМАЦІЯ_1 », де базується ВП № 4 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області, перебував у стані алкогольного сп`яніння при цьому зброя була відсутня.
В подальшому, табельна вогнепальна зброя, яка надавалася позивачу для виконання службових обов`язків, була вилучена за місцем тимчасового мешкання ОСОБА_1
22.06.2022 об 18 год. 19 хв. працівниками УГІ ГУНП в Луганській області за допомогою «АLCOTEST DRAGER» було проведено огляд позивач на стан сп`яніння та встановлено, що майор поліції ОСОБА_1 перебуває в стані алкогольного сп`яніння (2,02 %).
Також, позивач під час проведення службового розслідування 24.06.2022 членам дисциплінарної комісії надав пояснення в яких зазначив, що він 22.06.2022 о 08 год. 00 хв. заступив на службу у якості відповідального. В цей же день приблизно о 15 годині позивач за місцем свого тимчасового мешкання у кімнаті вживав спиртні напої, а саме коньяк, приблизно 300 грам. Потім переодягнувся у цивільний одяг, залишив в кімнаті вогнепальну зброю та вийшов на територію санаторію.
Крім того, позивач у своїх поясненнях зазначив, що визнає свою провину у порушенні службової дисципліни, а саме в перебуванні в стані алкогольного сп`яніння під час несення служби.
Щодо тверджень позивача про порушення його прав під час проведення службового розслідування слід зазначити наступне.
Частиною 2 статті 18 Дисциплінарного статуту визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; користуватися правничою допомогою.
Позивач з наказом про призначення службового розслідування був ознайомлений під особистий підпис 23.06.2022 в день видання зазначеного наказу, позивачу під час проведення службового розслідування 24.06.2022 було надано можливість надати пояснення по факту призначення службового розслідування.
В свою чергу заяв чи клопотань з приводу призначеного службового розслідування, а також скарг на дії членів дисциплінарної комісії під час проведення службового розслідування від позивача не надходило.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02 липня 2015 року №580-VIII "Про Національну поліцію" (надалі - Закон №580-VIII).
Частиною першою статті 17 Закону №580-VIII визначено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Згідно з частиною першою статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Статтею 19 Закону №580-VIII передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до статті 64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Пунктом 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII визначено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Згідно з пунктом 1 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Відповідно до пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:
1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;
3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;
4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;
5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;
6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;
7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;
8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;
9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;
10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;
11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;
12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;
13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;
14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:
4) попередження про неповну службову відповідність;
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;
6) звільнення з посади;
7) звільнення із служби в поліції.
Статтею 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Одночасно статтею 19 Дисциплінарного статуту визначено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Відповідно до пункту 1 розділу II Порядку №893 проведення службових розслідувань у Національній поліції України службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно із пунктом 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Розділом VI Порядку №893 встановлено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. Висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії. Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.
Суд вважає за необхідне зазначити, зі змісту присяги поліцейського, яку він складає при вступі на службу в поліції, поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.
Тобто поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 24 березня 2020 року у справі № 808/330/17
Враховуючи викладене, суд погоджується із висновком службового розслідування відносно позивача про те, що останній вчинив дії, які є несумісними з проходженням служби в поліції та суперечать змісту присяги працівника Національної поліції України, проігнорував вимоги Дисциплінарного статуту та Закону №580-VIII. З урахуванням загального уявлення суспільства про поліцейського як носія влади, вчинений позивачем дисциплінарний проступок унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків .
Отже, з урахуванням заявлених позовних вимог, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню.
Частиною 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Керуючись ст. ст.243-246, 250 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В задоволенні позовної заяви відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 21 грудня 2022 року у зв`язку з відсутністю електропостачання в період з 16 по 20.12.2022 року.

Суддя О.В. Єфанова