Справа № 826/4406/18
Суддя: Мороз Л.Л.
Дата ухвалення: 2023-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

10 січня 2023 року

м. Київ

справа №826/4406/18

адміністративне провадження №К/990/32623/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Мороз Л.Л.,

суддів: Тацій Л.В., Рибачука А.І.,

перевіривши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у справі № 826/4406/18 за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про визнання незаконними та нечинними постанови та відповідей, стягнення моральної шкоди та збитків,

УСТАНОВИВ:

22.11.2022 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 у справі № 826/4406/18, у якій скаржник просить визнати:

- що судами першої та апеляційної інстанцій у його справі застосовано Кодекс адміністративного судочинства України у редакції після 15.12.2017, запровадженого у дію поза межами конституційних строків і тому який є нелегітимним, не мали права, у зв`язку з чим ці судові інстанції діяли не як «суд встановлений законом»;

- незаконними, протиправними і явно злочинними бездіяльність, дії і рішення судів першої та апеляційної інстанцій, тому вчинені їх письмові і протокольні ухвали скасувати;

- що у його справі № 826/4406/18 суддя Каракашьян С.К і його секретар судового засідання Ярош Д.С. процесуальних повноважень не набули і діяли неповноваженими, як фізичні особи, які протиправно і явно злочинно на стадії підготовчого судового засідання визнавали представниками Кабінету Міністрів України різних представників Міністерства юстиції України без належних у них документів на представництво;

- що керівник апарату Окружного адміністративного суду міста Києва Дмитро Миронюк із зловживанням своїм службовим і посадовим правом неправомірно втрутився у його справу і вилучив її у судді Каракашьяна С.К., та з неправильним змістом тексту замість його справи № 826/4406/18 до суду апеляційної інстанції за своїм підписом надіслав фіктивний витяг, для створення якого ухвала судді у справі відсутня, що суд апеляційної інстанції не врахував, тому діяв неповноважним і «судом встановлений законом» не був;

- протиправним і явно злочинним те, що оригінал його апеляції з додатком до неї документів знаходиться у суді апеляційної інстанції йому не повертався, бо поштове відправлення суду по супровідному листу у витягу на його адресу за ним не направлялося, яке є фіктивне, тому він не може оригінал його апеляції з додатком долучити до касації з метою, щоб суд касаційної інстанції зобов`язав суд апеляційної інстанції належно його апеляцію розглянути;

- що різні представники у статусі представників Міністерства юстиції України незаконно допускалися до участі у його справі у статусі представників Кабінету Міністрів України.

Ухвалою Верховного Суду від 07.12.2022 касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.11.2022, ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.10.2022, ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.10.2022 та ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.10.2022 у справі № 826/4406/18 залишено без руху.

21.12.2022 до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_1 про продовження строку для усунення недоліків указаних в ухвалі Верховного Суду від 07.12.2022.

Ухвалою Верховного Суду від 10.01.2023 продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги зазначених в ухвалі Верховного Суду від 07.12.2022.

26.12.2022 до Верховного Суду від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду Мороз Л.Л., Рибачука А.І., Тацій Л.В.

Заява ОСОБА_1 про відвід, загалом, обгрунтована незгодою з ухвалою Верховного Суду від 07.12.2022 про залишення його касаційної скарги без руху з посиланням на упередженість колегії суддів Мороз Л.Л., Рибачука А.І. та Тацій Л.В. під час розгляду його касаційної скарги.

Розглянувши питання відводу колегії суддів від участі у розгляді справи, Суд виходить з такого.

Частинами першою та другою статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено випадки, коли суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 КАС України.

За усталеною практикою Європейського суду існування безсторонності (неупередженості) суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, урахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (її) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом установлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

ЄСПЛ у рішенні від 09.11.2006 (заява № 33949/02) у справі «Білуха проти України» констатував, що: «<…> у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. <…> «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». <…> при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (див. рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), п. 44; рішення у справі «Ферантелі та Сантанжело проти Італії» (Ferrantelli and Santangelo v. Italy) від 7 серпня 1996 року, п. 58).».

Не може бути підставою для відводу судді (колегії суддів) заява, що містить лише припущення про існування відповідних обставин, непідтверджених належними і допустимими доказами.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Аргументи ОСОБА_1 щодо наявності підстав відводу колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду зводяться до незгоди з ухвалою Верховного Суду від 07.12.2022 про залишення касаційної скарги без руху, водночас, не містять будь-яких фактичних даних щодо прямої (опосередкованої) заінтересованості чи дій, які за своїм зовнішнім вираженням свідчили б про упередженість чи ставили під сумнів безсторонність колегії суддів.

Особиста безсторонність Суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Незгода скаржника із вчиненням процесуальних дій та/чи ухваленням судового рішення у справі не є чинником, що може свідчити про упередженість та необ`єктивність Суду.

Підстав, передбачених статтями 36, 37 КАС України, які б унеможливлювали участь колегії суддів, визначеної для розгляду цієї касаційної скарги, та викликали необхідність їх відводу, немає.

З огляду на наведене, Суд вважає, що заявлений ОСОБА_1 відвід колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду Мороз Л.Л., Рибачука А.І., Тацій Л.В. від участі у розгляді цієї справи слід визнати необґрунтованим. У такому разі, питання про відвід суддів відповідно до частини четвертої статті 40 КАС України слід передати на розгляд іншому судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 31 КАС України.

Керуючись ст. 36, 37, 40, 236, 243, 248 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду Мороз Л.Л., Рибачука А.І., Тацій Л.В. - визнати необґрунтованою.

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Мороз Л.Л., Рибачука А.І., Тацій Л.В. від участі у розгляді справи № 826/4406/18 передати до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України, для розгляду заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Л.Л. Мороз

Л.В. Тацій ,

А.І. Рибачук,

Судді Верховного Суду