Справа № 360/2132/22
Суддя: І.О. Свергун
Дата ухвалення: 2023-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху після відкриття

09 січня 2023 року Справа № 360/2132/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Свергун І.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Луганській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 27.02.2019 № 0-1209,

ВСТАНОВИВ:

21.12.2022 до Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління ДПС у Луганській області (далі відповідач), в якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення, прийняте Головним управлінням Державної податкової служби у Луганській області про нарахування ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, у розмірі 39197,66 грн за 2018 рік від 27 лютого 2019 року № 0-1209.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем було винесено податкове повідомлення-рішення від 27 лютого 2019 року № 0-1209. Як вважає відповідач, у позивача утворилась заборгованість зі сплати податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки за 2018 рік у розмірі 39197,66 грн, чим було порушено вимоги ст. 266 ПК України.

Оскаржене ППР винесено щодо оподаткування будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який належить позивачу на праві приватної власності відповідно до договору дарування № 1993 від 12.12.2001.

Відповідно до витягу з ДРРП в розділі відомості про об`єкт нерухомого майна будинок житловий, недобудований, загальною площею 762,70 кв. м, житлова площа становить 296,90 кв. м.

Позивач зазначає, що даний будинок є недобудованим, він не є придатним для проживання, а також не може бути використаний для здійснення підприємницької діяльності, тобто, фактично даний будинок є об`єктом незавершеного будівництва. У зв`язку з чим на даний об`єкт не міг бути виготовлений технічний паспорт, тому відсутні можливості визначити реальну площу об`єкта незавершеного будівництва.

Позивач вважає, що оскільки об`єкт є недобудовою, на нього неможливо нараховувати податки. Також через недобудованість неможливо визначити реальну площу об`єкта незавершеного будівництва, а тому нарахована відповідачем сума податку, вказана у ППР не є дійсною та потребує обґрунтування та доведення.

Тому позивач не погоджується зі спірним рішенням, вважає його безпідставним та таким, що прийнято з порушенням норм податкового законодавства, а тому підлягає скасуванню. Вказані обставини стали підставою для звернення позивача до суду.

Ухвалою суду від 27.12.2022 позов було залишено без руху для усунення недоліків. У встановлений судом строк позивачем недоліки було усунуто.

Ухвалою суду від 09.01.2023 відкрито провадження у справі, вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Розглянувши матеріали позову, суд встановив, що позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, з огляду на таке.

Частиною першою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом першим частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В постанові від 27 січня 2022 року у справі № 160/11673/20, в якій досліджувалось питання дотримання позивачем строку звернення до суду з позовом про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень у разі, коли платником податків не проводилася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду зазначив, що стаття 122 КАС України встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах. Водночас, вона передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Однак, відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19, Податковий кодекс України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).

Судова палата виснувала, що у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.

Згідно з абзацом першим частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19, судова палата відступила від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 3 квітня 2018 року у справі № 826/5325/17, від 23 травня 2018 року у справі № 803/728/17, від 18 червня 2018 року у справі № 805/1146/17-а та визнала за необхідне сформулювати такий правовий висновок: «Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.».

Судова палата зазначила, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

З урахуванням викладеного судова палата дійшла висновку, що суд апеляційної інстанції правильно врахував висновок Верховного Суду щодо питання застосування пунктів 56.18 статті 56 і 102.1 статті 102 ПК України і дійшов правильного висновку про те, що строк звернення до суду з цим позовом визначається статтею 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З огляду на наведене є помилковими твердження представника позивача в позовній заяві про те, що позовна заява подана з дотриманням визначених пунктом 56.18 статті 56 та статтею 102 Податкового кодексу України процесуальних строків.

Як слідує з рішення Луганського окружного адміністративного суду від 28 січня 2022 року у справі № 360/7728/21 за позовом Головного управління ДПС у Луганській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу, яке залишено без змін постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 24 жовтня 2022 року, Головним управлінням ДПС у Луганській області сформовано та направлено відповідачу повідомлення-рішення форми «Ф» від 27 лютого 2019 року № 0-1209, яким визначено податкове зобов`язання по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які власниками об`єктів житлової нерухомості, за 2018 рік у сумі 39197,66 грн. Вказане податкове повідомлення-рішення направлено відповідачу рекомендованим відправленням 16 серпня 2021 року, повернулося 19 вересня 2021 року до контролюючого органу без вручення із зазначенням причини невручення - «за закінченням терміну зберігання».

Пунктом 58.3 статті 58 Податкового кодексу України передбачено, що податкове повідомлення-рішення надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Згідно з абзацами першим, другим пункту 42.5 статті 42 Податкового кодексу України у разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику). У разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

Отже, податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Луганській області від 27 лютого 2019 року № 0-1209, яким ОСОБА_1 визначено податкове зобов`язання по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, як власниками об`єктів житлової нерухомості, за 2018 рік у сумі 39197,66 грн вважається врученим платнику податків 19 вересня 2021 року.

В позовній заяві представник позивача зазначив, що позивачу стало відомо про існування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення випадково, тільки у 2021 році у зв`язку з судовим розглядом справи № 360/4567/21 про стягнення з нього податкового боргу, яка розглядалась Луганським окружним адміністративним судом. В рамках цієї судової справи позивач зміг отримати від відповідача тільки корінець оскаржуваного податкового повідомлення-рішення від 27 лютого 2019 року № 0-1209.

До суду з позовом про оскарження податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Луганській області від 27 лютого 2019 року № 0-1209 позивач через свого представника звернувся 21 грудня 2022 року, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Представником позивача до позовної заяви не додано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини тринадцятої статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до частини третьої статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, позивачу слід надати суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням підстав для поновлення строку, з обґрунтуванням та документальним підтвердженням наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду з цією позовною заявою.

Згідно з пунктом 7 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Зважаючи на вищевикладене, суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без руху зі встановленням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 171, 240, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Луганській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 27.02.2019 № 0-1209 залишити без руху.

Запропонувати позивачеві протягом п`яти календарних днів з дня отримання цієї ухвали усунути зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви шляхом надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням підстав для поновлення строку, з обґрунтуванням та документальним підтвердженням наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду з цією позовною заявою.

Роз`яснити, що відповідно до частини п`ятнадцятої статті 171 КАС України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати представникові позивача.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

СуддяІ.О. Свергун