Справа № 420/14745/22
Суддя: Цховребова М.Г.
Дата ухвалення: 2023-01-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

05 січня 2023 року м.Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Цховребова М.Г., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Служби судової охорони у Одеській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

встановив:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Територіального управління Служби судової охорони у Одеській області, в якому позивач просить:

- визнати протиправною бездіяльність Територіального управління Служби судової охорони у Одеській області щодо не нарахування та не виплати ОСОБА_1 додаткової щомісячної винагороди, встановленої постановою Кабінету Міністрів України № 168 від 28.02.2022 р., за період з 24.02.2022 р. по 18.07.2022 р. у розмірі 30000 гривень щомісячно, а починаючи з 19.07.2022 р. по дату ухвалення судом рішення у розмірі до 30000 гривень пропорційно часу проходження служби в розрахунку на місяць;

- зобов`язати Територіальне управління Служби судової охорони у Одеській області нарахувати і виплатити ОСОБА_1 додаткову щомісячну винагороду, встановлену постановою Кабінету Міністрів України № 168 від 28.02.2022 р. за період з 24.02.2022 р. по 18.07.2022 р. у розмірі 30000 гривень щомісячно, а починаючи з 19.07.2022 р. по дату ухвалення судом рішення у розмірі до 30000 гривень пропорційно часу проходження служби в розрахунку на місяць.

Судом з`ясовано, що від представника відповідача до суду через систему «Електронний суд» надійшло клопотання про залучення співвідповідача та долучення додаткових доказів до відзиву по справі № 420/14745/22, у якому заявник просить, зокрема, залучити до участі у справі № 420/14745/22, за адміністративним позовом ОСОБА_1 , у якості співвідповідача Державну судову адміністрацію України (вул. Липська, 18/5, м. Київ, 01601, тел.: , e-mail: , ), з таких підстав:

- згідно з пунктом 1 частини другої статті 22 Бюджетного кодексу України чітко встановлено, що Державна Судова адміністрація України є головним розпорядником бюджетних коштів;

- відповідно до підпункту 2 пункту 6 Положення про Державну судову адміністрацію України, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17 січня 2019 року № 141/0/15-19 (надалі - Положення) встановлено, що Державна судова адміністрація України відповідно до визначених завдань здійснює функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності судів (крім Верховного Суду та вищих спеціалізованих судів), Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, органів суддівського самоврядування, Національної школи суддів України, Служби судової охорони, ДСА України та її територіальних управлінь;

- згідно з підпунктом 14 пункту 9 Положення визначено, що Голова Державної судової адміністрації України приймає рішення щодо розподілу бюджетних коштів, головним розпорядником яких є Державна судова адміністрація України;

- також, аналогічні приписи містять у статті 148 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», якою встановлено, що Державна судова адміністрація України здійснює функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності всіх інших судів, діяльності Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, органів суддівського самоврядування, Національної школи суддів України, Служби судової охорони та Державної судової адміністрації України;

- в свою чергу, виходячи з аналізу листів та відповідей уповноважених органів у всьому бюджетному процесі по виділенню коштів на реалізацію Постанови №168, можна прийти до висновку, що невиплата додаткової винагороди, могла бути в першу чергу обумовлена, окрім іншого, меншим обсягом бюджетних асигнувань головним розпорядником на оплату праці співробітників Служби судової охорони, що свідчить про безпосередню участь Державної судової адміністрації України у механізмі фінансування видатків на виплату заробітної плати працівників Служби судової охорони і не забезпечення коштами розпорядників нижчого рівня та виконання постанови Уряду;

- відповідно до частини 1 статті 3 Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду;

- згідно із пунктом 19 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2011 року № 845 (надалі - Порядок), безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів і їх перерахування на рахунок, зазначений у виконавчому документі про стягнення надходжень бюджету або у заяві про виконання рішення про стягнення надходжень бюджету, здійснюються органами Казначейства з відповідного рахунка, на який такі кошти зараховані, шляхом оформлення розрахункових документів;

- стягувачі, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів з рахунків боржника, подають до органу Казначейства, в якому обслуговується боржник, документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку (пункт 24 Порядку);

- відповідно до пункту 26 Порядку, судові витрати, штрафні санкції безспірно списуються за відповідним кодом економічної класифікації видатків бюджету. В разі коли у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів зазначений код не передбачений, або за таким кодом до кінця бюджетного періоду сума бюджетних асигнувань менша, ніж сума списання, або відсутні відкриті асигнування, безспірне списання судових витрат, штрафів здійснюється за кодом економічної класифікації видатків бюджету, за яким здійснюється стягнення коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів;

- Державна казначейська служба України не є розпорядником бюджетних коштів, а здійснює списання коштів з рахунків, на яких обліковуються кошти Державного бюджету України та місцевих бюджетів, за відповідним рішенням;

- таким чином, оскільки стягнення шкоди, при виконанні судових рішень, у випадку ухвалення їх на користь співробітників Служби судової охорони, здійснюється за рахунок бюджетної програми, головним розпорядником якої є Державна судова адміністрація України, а безспірне списання проводиться Державною казначейською службою України, то відповідачем за таким спором є Держава Україна в особі Державної судової адміністрації України.

Судом встановлено, що відповідно до підпункту 2 пункту 6 Положення про Державну судову адміністрацію України, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя 17.01.2019 № 141/0/15-19 (надалі Положення) встановлено, що ДСА України відповідно до визначених завдань:

- здійснює функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності судів (крім Верховного Суду та вищих спеціалізованих судів), Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, органів суддівського самоврядування, Національної школи суддів України, Служби судової охорони, ДСА України та її територіальних управлінь.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Відповідно до ч. 7 ст. 48 КАС України, зокрема, заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

Дослідивши доводи клопотання представника відповідача, виходячи зі змісту позовних вимог, з урахуванням подання клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача відповідачем, а не позивачем, та за відсутності згоди позивача на заміну відповідача іншою особою, суд вважає за необхідне залучити до участі у справі як другого відповідача Державну судову адміністрацію України.

Згідно з ч. 6 ст. 48 КАС України після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку.

Згідно з п. 3 Розділу VI Прикінцевих положень КАС України (в редакції, чинній до 17.07.2020 року) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), зокрема, процесуальні строки щодо розгляду адміністративної справи продовжуються на строк дії такого карантину.

Згідно з п. 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18.06.2020 року № 731-ІХ, який набрав чинності 17.07.2020 року, зокрема, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Постановою Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 року № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із змінами, внесеними згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2022 р. № 1423) до 30 квітня 2023 р. на території України продовжено дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України.

Клопотання розглянуто, ухвалу постановлено та складено також з урахуванням: часу перебування головуючого судді у відпустці; фактичного часу забезпечення суду електроенергією; часу повітряних тривог; статей 10, 12-2, 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану»; Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»; законів України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», якими затверджено Укази Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 14.03.2022 № 133/2022, від 22.04.2022 № 259/2022, від 17.05.2022 № 341/2022, від 12.08.2022 № 573/2022, від 07.11.2022 року № 757/2022; рішення Ради суддів України від 24.02.2022 № 9.

Керуючись ст.ст. 43, 48, 243, 248, 256, 294 КАС України, суд -

ухвалив:

Залучити до участі у справі як другого відповідача Державну судову адміністрацію України (місцезнаходження: вул. Липська, 18/5, м. Київ, 01601; ідентифікаційний код юридичної особи: 26255795).

Зобов`язати позивача у 3-денний строк з дня отримання копії цієї ухвали надіслати (надати) другому відповідачу усі подані до суду заяви по суті справи з додатками, докази такого надсилання (надання) подати до суду.

Витребувати у другого відповідача належним чином засвідчені копії усіх:

- доказів-підстав (фактичних і юридичних) правомірності оскаржуваної бездіяльності, згідно з вимогами ч. 2 ст. 2 КАС України;

- матеріалів досудового вирішення спору (якщо позивач скористався відповідним порядком оскарження).

Витребувані документи подати до суду у 15-денний строк з дня одержання ухвали із підтвердженням надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

В разі ненадання витребуваних документів надати письмові пояснення щодо причин їх ненадання у той самий строк.

Встановити другому відповідачу 15-денний строк з дня вручення копії цієї ухвали для подання відзиву на позов, із дотриманням вимог ч.ч. 2, 4 ст. 162 КАС України. На виконання вимог ч. 3 ст. 162 КАС України, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. (ч. 6 ст. 162 КАС України)

Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову. (ч. 4 ст. 159 КАС України)

Встановити позивачу 5-денний строк з дня отримання відзиву другого відповідача на позов для подання відповіді на відзив, із дотриманням вимог ч.ч. 2, 4 ст. 162 КАС України. На виконання вимог ч. 3 ст. 162 КАС України, копія відповіді на відзив та доданих до неї документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив до суду.

Встановити другому відповідачу 5-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення щодо відповіді на відзив, із дотриманням вимог ч.ч. 2, 4 ст. 162 КАС України. На виконання вимог ч. 3 ст. 162 КАС України, копія заперечення та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) заперечення до суду.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 149 КАС України у випадку невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала суду окремо не оскаржується та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М.Г. Цховребова