Справа № 340/5405/22
Суддя: Р.І. Брегей
Дата ухвалення: 2023-01-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 січня 2023 року справа № 340/5405/22

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого - судді Брегея Р.І., розглянувши в м.Кропивницький в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у порядку письмового провадження) адміністративний позов ОСОБА_1 до Кропивницької митниці (далі - Митниця) про визнання протиправним і скасування рішення щодо коригування митної вартості товару,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду зі заявою до Митниці про визнання протиправним і скасування рішення про коригування митної вартості товару від 13 липня 2022 року.

Зазначив, що митний орган не мав підстав відмовити у застосуванні такого методу визначення митної вартості товару як за ціною договору.

Пояснив, що надано документи, які встановлювали усі складові митної вартості товару.

Стверджував, що автомобіль не страхувався.

Відповідач заперечив щодо задоволення позову, подавши відзив на нього (а.с.30-33).

Зазначив, що позивач надав два документи, які не переклав на українську мову.

Тому не виявили документів стосовно сплати вартості автомобіля, що подаються в обов`язковому порядку.

Митну вартість визначили за резервним методом.

28 листопада 2022 року судом відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін (а.с.25-26).

Суд, дослідивши матеріали справи, зробив висновок про задоволення позову з таких підстав.

Встановлені судом обставини і факти, що стали підставами звернення.

Так, 12 червня 2022 року позивач придбав у Німеччині в фізичної особи автомобіль Шевроле «Нубіра» 2006 випуску на підставі договору купівлі-продажу за ціною 900 євро (а.с.61-62).

Факт отримання коштів доводиться змістом квитанції від 12 червня 2022 року (а.с.59-60).

11 липня 2022 року позивач подав до Митниці митну декларацію разом з: свідоцтвом про реєстрацію автомобіля; висновком експертного дослідження; договором купівлі-продажу; платіжним дорученням про сплату митних платежів; декларацію країни відправлення; документ, що підтверджує витрати на транспортування у сумі 150 євро; квитанцією про сплату коштів; інше (а.с.40).

Митну вартість визначено у сумі 1050 євро (а.с.40).

11 липня 2022 року Митниця звернулась до ОСОБА_1 з вимогою надати такі документи: товарний чек (квитанцію, інший еквівалентний за змістом документ, що підтверджує сплачену суму коштів за товар); документи про страхування автомобіля; каталоги, специфікації, прейскуранти виробника (а.с.36-37).

Водночас відповідач зазначив про обов`язок надання перекладу на українську мову документів, які містять відомості про вартість товару (а.с.36-37).

Наступного дня позивач надіслав лист, яким повідомив, що інші документи відсутні (а.с.30-33).

13 липня 2022 року Митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товару, визначивши вартість транспортного засобу за резервним методом (а.с.10-12).

Митна вартість склала 2223,92 євро.

Сума складається з вартості подібного автомобіля (2073,92 євро) (інформація взята з німецького сайту з продажу транспортних засобів) і витрат на транспортування у сумі 150 євро, котрі задекларував ОСОБА_2 (а.с.138-139).

Юридична оцінка, встановлених судом обставин і фактів справи.

Перш за все, приписами частини 1 статті 254 МК України встановлено, що документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, подаються митному органу українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування. Митні органи вимагають переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. У такому разі декларант забезпечує переклад зазначених документів за власний рахунок.

ОСОБА_2 подав до митного контролю договір купівлі-продажу автомобіля і квитанцію про сплату коштів, які складенні німецькою мовою.

Текст документів незначний і їх можливо перекласти за допомогою словника або з використанням електронної програми, якими обладнанні смартфони.

Митниця змогла перекласти зміст договору, що слідує зі змісту оскарженого рішення.

Так, у рішенні про коригування митної вартості товару зазначено, що згідно договору купівлі-продажу автомобіля його вартість склала 900 євро.

З квитанцією про сплату 900 євро ще простіше.

Тому суд зробив висновок, що, незважаючи на те, що позивач не надав переклад на українську мову договору купівлі-продажу і квитанції, відповідач мав змогу дізнатися про їх зміст.

ОСОБА_1 обрав основний метод визначення митної вартості товару (за ціною договору).

Митна вартість складалась з вартості автомобіля і витрат на його транспортування (1050 євро).

Приписами частини 2 статті 53 МК України встановлено вичерпний перелік документів, які декларант зобов`язаний подати митному органу для підтвердження митної вартості товару і обраний ним метод її визначення.

Ними є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Приписами частини 1 та 2 статті 368 МК України передбачено, що для цілей оподаткування товарів, що переміщуються (пересилаються) громадянами через митний кордон України, застосовується фактурна вартість цих товарів, зазначена в касових або товарних чеках, ярликах, інших документах роздрібної торгівлі, які містять відомості щодо вартості таких товарів.

При визначенні фактурної вартості товарів, які переміщуються у несупроводжуваному багажі та вантажному відправленні, крім вартості самих товарів враховується вартість їх страхування та перевезення (фрахту) до моменту перетинання ними митного кордону України.

Сукупність норм права вказує, що у позивача виник обов`язок надати банківські платіжні документи чи інші письмові документи, які підтверджують суму коштів, котра сплачена фактично після або до підписання договору купівлі-продажу.

Такий обов`язок ОСОБА_1 виконав.

Зміст квитанції підтверджує, що у день укладення договору купівлі-продажу продавець одержав 900 євро, що відповідає ціні правочину (а.с.59-60).

Приписами частини 3 статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

Документи, які надав позивач, не містили жодних розбіжностей і ознак підробки й підтверджували усі числові значення складових митної вартості товару.

Тому Митниця не набула права вимагати надання додаткових документів.

Таким чином у ОСОБА_1 не виник обов`язок їх надати.

У Митниці і не виникли підстави визначати митну вартість товару за другорядним методом.

Підсумовуючи, суд зробив висновок про визнання протиправним і скасування рішення про коригування митної вартості товару.

Отже, позов належить задовільнити.

Судові витрати складаються зі сплати судового збору в сумі 992,40 грн. і витрат на правничу допомогу - 5000 грн. (а.с.9, 17-18).

Правничу допомогу надав адвокат Іванов О.В. (а.с.17, 21-22)

Витрати на правничу допомогу сплачені у формі гонорару (а.с.17).

З урахуванням складності спірних правовідносин, що об`єктивно відображає обсяг позовної заяви (8 аркушів), суд вважає прийнятним вартість правничої допомоги.

Суд розподіляє судові витрати відповідно до приписів статті 139 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.139, 243-246, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Задовільнити позов.

Визнати протиправним і скасувати рішення Кропивницької митниці від 13 липня 2022 року №UA901000/2022/000020/2 про коригування митної вартості товару.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Кропивницької митниці на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 5992,40 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську, Запорізьку та Кіровоградську області, протягом тридцяти днів з дня складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Р.І. Брегей