Справа № 420/12427/22
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2023-01-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

03 січня 2023 р. м.ОдесаСправа № 420/12427/22

Суддя-доповідач П`ятого апеляційного адміністративного суду Димерлій О.О., розглянувши клопотання Одеської митниці щодо відстрочення сплати судового збору у справі №420/12427/22

У С Т А Н О В И В:

06 липня 2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Герафак» звернулося до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою, у якій просило:

- визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UА500370/2022/000002/2 від 26.08.2022 року Відділу митного оформлення № 1 митного поста «Ізмаїльський» про відмову в митному оформленні та застосування коригування митного платежу.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 01.11.2022 року у справі №420/12427/22 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Герафак» задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення про коригування митної вартості товарів Одеської митниці № UА500370/2022/000002/2 від 26.08.2022 року.

Не погоджуючись із означеним рішенням суду першої інстанції, Одеською митницею безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду подано апеляційну скаргу.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 14.12.2022 року апеляційну скаргу Одеської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 01.11.2022 року у справі №420/12427/22 залишено без руху.

Для усунення недоліків поданої апеляційної скарги надано скаржнику 10-денний строк з моменту отримання копії цієї ухвали, шляхом подання до апеляційного суду доказів сплати судового збору у розмірі 29772 грн.

02.01.2023 року до П`ятого апеляційного адміністративного суду від Одеської митниці надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтоване неможливістю сплатити судовий збір через відсутність коштів на рахунках.

Надаючи оцінку вказаному зверненню митного органу, у системному зв`язку з положеннями чинного законодавства України, суддя-доповідач уважає за необхідне зазначити таке.

Питання звільнення від сплати судового збору як складової судових витрат, зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати врегульовано положеннями частини 1 статті 133 КАС України, відповідно до якої суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно із частиною 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлено Законом України «Про судовий збір», відповідно до статті 1 якого судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульовано статтею 8 Закону України "Про судовий збір", норма якої є спеціальною.

Як слідує зі змісту положень статті 8 Закону України "Про судовий збір", існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (частина перша статті 8 Закону України "Про судовий збір"), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга цієї ж статті), а саме:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, з викладених норм убачається, що підставою для відстрочення сплати судового збору є майновий стан сторони.

При цьому, при зверненні до суду із клопотанням про відстрочення сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні докази на підтвердження факту відсутності відповідних коштів (бюджетних асигнувань) для сплати судового збору.

Якщо таких доказів до суду не подано, то заява про відстрочення сплати судового збору уважається необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Так, за наслідками дослідження клопотання Одеської митниці про відстрочення сплати судового збору установлено, що означене клопотання є необґрунтованим, оскільки у вказаному зверненні не зазначено та до нього не додано жодних доказів на підтвердження тяжкого майнового стану скаржника, а також неможливості сплати судового збору.

З урахуванням наведеного, законодавчо передбачених підстав для задоволення клопотання Одеської митниці про відстрочення сплати судового збору немає.

Водночас, суддя-доповідач враховує, що у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України з 24.02.2022 року на всій території Україні введено воєнний стан, дію якого у відповідності із Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 16.11.2022 року №2738-IX, наразі продовжено з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

У контексті означеного, за даної ситуації в державі, слід виважено підходити до вирішення питання щодо повернення апеляційної скарги скаржнику та, за можливості, надати останньому додатковий час для усунення визначених судовим рішенням недоліків апеляційної скарги.

Частиною 1 статті 118 КАС України передбачено, що процесуальні строки - це установлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Відповідно до ч.2 ст.121 КАС України установлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Отже, положеннями даної статті передбачено право суду продовжувати процесуальний строк.

Відтак, беручи до уваги вищевикладене, суддя-доповідач дійшов висновку про можливість продовження скаржнику строку для усунення, визначених ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 14.12.2022 року, недоліків апеляційної скарги на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 01.11.2022 року у справі №420/12427/22 на 10 днів з дня отримання даного судового рішення.

Крім того, суддя-доповідач відмічає, що відмова у задоволенні клопотання Одеської митниці щодо відстрочення сплати судового збору не позбавляє скаржника права на повторне звернення із таким клопотанням із обов`язковим доданням до нього належних та допустимих доказів.

Керуючись ст. 121, 133 КАС України, суддя-доповідач

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Одеської митниці щодо відстрочення сплати судового збору відмовити.

Продовжити Одеській митниці строк для усунення, визначених ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 14.12.2022 року, недоліків апеляційної скарги на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 01.11.2022 року у справі №420/12427/22 на 10 днів з дня отримання даного судового рішення.

Роз`яснити скаржнику, що у разі не усунення, визначених ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 14.12.2022 року, недоліків, апеляційну скаргу, з урахуванням приписів до п.1 ч.4 ст.169 КАС України буде повернуто особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Димерлій О.О.