Справа № 140/7227/22
Суддя: Димарчук Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-01-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2023 року ЛуцькСправа № 140/7227/22

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Димарчук Т.М.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Фреш Рітейл до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Фреш Рітейл (далі ТОВ Фреш Рітейл, позивач) звернулося з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області, відповідач 1), Державної податкової служби України (далі ДПС України, відповідач 2) про:

- визнання протиправним та скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Волинській області від 30.09.2022 №7413571/42048228 про відмову в реєстрації податкової накладної від 24.05.2022 №3 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати подану Товариством з обмеженою відповідальністю Фреш Рітейл податкову накладну від 24.05.2022 №3 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем на виконання договору поставки від 24.03.2022 №21/2022, укладеного з товариством з обмеженою діяльністю Фора (ТОВ Фора), було здійснено поставку товару капуста молода у кількості 12924,9 кг згідно видаткової накладної №18 від 24.05.2022 на суму 827141,90 грн (в т.ч. ПДВ 137856,98 грн), оплата за поставлений товар проведена в повному обсязі, що підтверджується платіжними дорученнями.

Відповідно до вимог статті 201 Податкового кодексу України, позивачем за даною операцією (по факту поставки товару) було сформовано податкову накладну від 24.05.2022 №3 на суму 827141,90 грн (в т.ч. ПДВ 137856,98 грн) та скеровано її для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН).

Однак, згідно з квитанцією від 15.07.2022 документ доставлено до ДПС України, проте реєстрацію зупинено, оскільки коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 0704 відсутні в таблиці даних податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

З метою реєстрації зупиненої податкової накладної, позивачем податковому органу надано повідомлення від 27.09.2022 №18 із наданням пояснень та документів щодо обставин складання податкової накладної, а саме: договір поставки №21/2022 від 24.03.2022, укладений між ТОВ «Фреш Рітейл» та ТОВ «Фора»; видаткову накладну №18 від 24.05.2022; платіжні доручення про оплату поставленого товару від 16.06.2022, від 17.06.2022, від 04.07.2022, від 11.07.2022, від 01.08.2022; замовлення-договір від 23.05.2022, товарно-транспортну накладну №Р18 від 24.05.2022, акт здачі-приймання робіт (надання послуг) №198 від 25.05.2022, платіжне доручення №955 від 30.05.2022, що підтверджують надання послуг перевезення товару; договір поставки №8 від 02.05.2022, накладну №4 від 23.05.2022 та платіжні доручення про оплату товару, що підтверджують придбання товару, який реалізовувався ТОВ «Фора».

Проте, комісія регіонального рівня ГУ ДПС у Волинській області, незважаючи на надіслані позивачем повідомлення з поясненнями та додані до них первинні документи, прийняла рішення від 30.09.2022 №7413571/42048228 про відмову в реєстрації податкової накладної від 24.05.2022 №3 в ЄРПН з наступної підстави: ненадання платником податку копій первинних документів, а саме: розрахункових документів та або банківських виписок з особових рахунків. Крім того, у графі «додаткова інформація» зазначено: відсутні підтверджуючі розрахункові документи (платіжні доручення, банківські виписки), що підтверджують факт повної оплати.

Однак, податковим органом не враховано, що ТОВ «Фреш Рітейл» згідно з вимогами статті 201 ПК України склало податкову накладну №3 від 24.05.2022 та подало її для реєстрації в ЄРПН саме по даті відвантаження, а не по даті зарахування коштів.

Представник позивача вважає також, що рішення про відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є протиправним та має бути скасованим також з тих підстав, що надіслана позивачу квитанція містить вимогу щодо надання пояснення та копій документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, без будь-якої конкретизації витребуваних документів, що свідчить про невідповідність сформованої квитанції вимогам до такої, що визначені пунктом 11 Порядку №1165

Комісія ГУ ДПС у Волинській області прийняла оскаржуване рішення про відмову реєстрації податкової накладної без зазначення мотивів неврахування поданих позивачем документів. Зазначає, що відсутність певного документа чи ненадання його контролюючому органу не може бути підставою для відмови в реєстрації податкової накладної за умови, що інші документи підтверджують проведення господарської операції.

З наведених підстав позивач просить позов задовольнити.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 08.11.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за вказаним позовом та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

У поданому до суду відзиві на позовну заяву від 16.11.2022 №748/03-20-09-04 представник ГУ ДПС у Волинській області та ДПС України позовні вимоги не визнала та зазначила, що ТОВ «Фреш Рітейл» не було надано копій усіх необхідних документів, що підтверджують реальність вчинення господарської операції, визначених Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН від 12.12.2019 №520.

Зокрема, ТОВ Фреш Рітейл» виписано для ТОВ «Фора» податкову накладну №3 від 24.05.2022 щодо поставки капусти молодої на суму 827141,90 грн (в т.ч. ПДВ 137856,98 грн). Податкова накладна була подана позивачем для реєстрації в ЄРПН, однак, згідно з квитанцією від 15.07.2022 її реєстрація зупинена на підставі підпункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) оскільки, платник податку відповідає пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

Позивачем для підтвердження реєстрації податкової накладної №3 від 24.05.2022 подано до контролюючого органу повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено від 27.09.2022 №18 в кількості 9 штук. За результатами розгляду поданих документів комісією ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН прийнято рішення від 30.09.2022 №7413571/42048228 про відмову у реєстрації податкової накладної №3 від 24.05.2022 в ЄРПН з підстав ненадання платником податку розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків. В графі «додаткова інформація» зазначено: відсутні підтверджуючі розрахункові документи (платіжні доручення. банківські виписки), що підтверджують факт повної оплати.

Як свідчать матеріали справи, видаткова накладна №18 на суму - 827141,90 грн та ТТН №Р18 датована - 24.05.2022. У платіжних дорученнях про оплату від ТОВ «Фора» від 17.06.2022 №7678595, від 11.07.2022 №7722844, від 01.08.2022 №776144 (наданих позивачем комісії регіонального рівня) у призначенні платежу зазначено: договір 21/2022 від 24.03.2022 за овочі. Однак, у п.2.1 договору поставки від 24.03.2022 №21/2022 зазначено, що асортимент товару, що поставляється за договором, відображається сторонами в Специфікації, яка не була надана комісії. Зазначила, що без специфікації до даного договору відсутні вважати, що така сплата була здійснена саме по податковій накладній від 24.05.2022 №3.

Враховуючи викладене, у ГУ ДПС у Волинській області були всі підстави для прийняття рішення від 30.09.2022 №7413571/42048228, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №3 від 24.05.2022 в ЄРПН.

Представник відповідачів вказує, що не підлягає до задоволення позовна вимога позивача про зобов`язання зареєструвати в Єдиному державному реєстрі податкових накладних податкову накладну №3 від 24.05.2022, оскільки повноваження ДПС України щодо реєстрації податкових накладних в ЄРПН є дискреційними повноваженнями та виключною компетенцією уповноваженого органу.

Крім того, зазначає, що вказані позивачем витрати на правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн неспівмірні з даною справою, а їх необґрунтована.

З наведених підстав просила у задоволенні позову відмовити повністю, а справу розглядати в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Вирішуючи клопотання представника відповідачів про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, суд зазначає наступне.

Відповідно до приписів частин п`ятої та шостої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Частиною шостою статті 12 КАС України визначено перелік справ незначної складності. Відповідно до пункту 10 вказаної норми справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною четвертою статті 257 КАС України встановлено перелік категорній справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадженя. Дана адміністративна справа не підпадає під вказаний перелік.

Таким чином, з огляду на характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, дана адміністративна справа є справою незначної складності, а тому, беручи до уваги, що відповідачем було надано суду та позивачу відзив на адміністративний позов, суд не вбачав підстав для розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, які беруть участь у справі.

На адресу суду 28.11.2022 надійшла відповідь на відзив, у якій представник позивача підтримав вимоги заявлені у позовній заяві. Додатково пояснив, що згідно з вимогами статті 201 ПК України позивачем сформовано податкову накладну №3 від 24.05.2022 та подано для реєстрації в ЄРПН саме по даті відвантаження товару, а не по даті зарахування коштів. Крім цього, повна оплата за товар здійснена 04.10.2022, тобто після надання пояснень. Просив позов задовольнити повністю.

У запереченнях від 01.12.2022 представник відповідачів підтримала доводи викладені у відзиві на позов.

Дослідивши подані суду письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають до задоволення з наступних мотивів та підстав.

Судом встановлено, що ТОВ Фреш Рітейл 05.04.2018 зареєстроване як юридична особа, основний вид економічної діяльності якої згідно кодів КВЕД є: 46.31 - оптова торгівля фруктами й овочами.

24.03.2022 між ТОВ Фреш Рітейл (постачальник) з однієї сторони та ТОВ Фора (покупець) з іншої було укладено договір поставки №21/2022 (а.с.29-32), згідно п. 1.1. якого постачальник зобов`язується передати у власність покупця, а покупець зобов`язується прийняти товар та оплатити його відповідно до умов даного договору та замовлення.

Відповідно до п. 2.1.-2.3. договору асортимент товару, що поставляється за договором, відображається сторонами в Специфікації. Специфікація може бути змінена винятково за попереднім узгодженням сторін відповідно до умов цього договору. Обов`язковою умовою для оплати поставленого товару є наявність у покупця оформлених у встановленому чинним законодавством України та цим договором порядку відповідних накладних (видаткової та товарно-транспортної), інших документів, передбачених розділом 4 договору, а також відповідність цін в накладній та належне виконання постачальником вимог п. 4.3. цього договору. Оплата за товар здійснюється протягом 1-3 календарних днів від дати поставки товару покупцем за умови, що постачальник належним чином виконав вимоги п.п. 2.2. даного договору.

ТОВ Фреш Рітейл на виконання договору поставки від 24.03.2022 №21/2022, укладеному з ТОВ Фора, було здійснено поставку товару капуста молода у кількості 12924,9 кг згідно видаткової накладної №18 від 24.05.2022 на суму 827141,90 грн (в т.ч. ПДВ 137856,98 грн). Поставка товару підтверджується товарно-транспортною накладною (ТТН) №Р18 від 24.05.2022 (а.с.33-35).

Оплата за поставлений товар проведена ТОВ Фора в повному обсязі, що підтверджується платіжними дорученнями від 16.06.2022 №7677541 на суму 250000,00 грн, від 17.06.2022 №7679595 на суму 250000,00 грн, від 04.07.2022 №7707532 на суму 200000,00 грн, від 11.07.2022 №7722844 на суму 100000,00 грн, від 01.08.2022 №7763144 на суму 30000,00 грн (а.с.29-33,36-40).

З матеріалів справи також вбачається, що реалізований товар був придбаний позивачем у ФОП ОСОБА_1 на підставі договору поставки №8 від 02.05.2022, що підтверджуються накладною №4 від 23.05.2022 (у кількості 12925 кг) (а.с.49-51). ТОВ «Фреш Рітейл» здійснило оплату за товар в повному обсязі, що підтверджується платіжними дорученнями №1018 від 07.09.2022, №1025 від 12.09.2022, №40 від 16.09.2022, №41 від 19.09.2022 (а.с.52-55).

Позивач відповідно до вимог статті 201 ПК України на підставі видаткової накладної №18 від 24.05.2022, склав на адресу ТОВ Фора податкову накладну №3 від 24.05.2022 на суму 827141,90 грн (в т.ч. ПДВ 137856,98 грн), яку надіслав в електронному вигляді до ДПС України для реєстрації в ЄРПН (а.с.14).

Як вбачається із квитанції від 15.07.2022 податкова накладна доставлена до ДПС України, однак відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України її реєстрація зупинена з тих підстав, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 0704 відсутні в таблиці даних податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с.15).

27.09.2022 ТОВ «Фреш Рітейл» надіслало в електронному вигляді повідомлення №18 про подання пояснень щодо податкової накладної №3 від 24.05.2022, реєстрацію якої зупинено, a також пакет додаткових документів, на підтвердження реальності здійснення господарської операції (договір поставки №21/2022 від 24.03.2022, укладений між ТОВ «Фреш Рітейл» та ТОВ «Фора»; видаткову накладну №18 від 24.05.2022; платіжні доручення про оплату поставленого товару від 16.06.2022, від 17.06.2022, від 04.07.2022, від 11.07.2022, від 01.08.2022; замовлення-договір від 23.05.2022; товарно-транспортну накладну №Р18 від 24.05.2022; акт здачі-приймання робіт (надання послуг) №198 від 25.05,2022, платіжне доручення №955 від 30.05.2022, що підтверджують надання послуг перевезення товару; договір поставки №8 від 02.05.2022, накладну №4 від 23.05.2022 та платіжні доручення про оплату товару на підтвердження придбання товару (який в подальшому реалізовувався ТОВ «Фора»). Вказані пояснення та документи були отримані ГУ ДПС у Волинській області, що підтверджується відповідною квитанцією (а.с.16-25).

Проте, Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Волинській області прийнято рішення від 30.09.2022 №7413571/42048228 про відмову в реєстрації податкової накладної від 24.05.2022 №3 в Єдиному реєстрі податкових накладних з підстав ненадання платником податку копій первинних документів, а саме: розрахункових документів та або банківських виписок з особових рахунків. Крім того, у графі «додаткова інформація» зазначено: відсутні підтверджуючі розрахункові документи (платіжні доручення, банківські виписки), що підтверджують факт повної оплати (а.с.26).

12.10.2022 позивачем подано скаргу на рішення від 30.09.2022 №7413571/42048228 про відмову в реєстрації податкової накладної, яка комісією з питань реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН за результатами розгляду скарг 24.10.2022 залишена без задоволення, а оскаржуване рішення без змін (а.с.27-28).

Позивач, не погоджуючись із рішенням комісії ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування в ЄРПН, звернувся із даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює ПК України.

Відповідно до абзацу 1 пункту 201.1 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, яка набула чинності з 01.02.2020, серед іншого, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.

Відповідно до пункту 5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 7 Порядку №1165 визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет (пункт 8 Порядку №1165).

Відповідно до пункту 10 Порядку №1165, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).

Як зазначено у квитанції від 15.07.2022 про зупинення реєстрації податкової накладної господарська операція відповідає пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Критерії ризиковості здійснення операцій оформлені у вигляді Додатку №3 до Порядку №1165.

Відповідно до пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Так, в отриманій позивачем квитанції контролюючий орган вказав на те, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 0704 відсутні в таблиці даних податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Аналіз пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій свідчить про те, що для того, аби встановити наявність у господарської операції такої ознаки мають існувати визначені цим пунктом передумови, а також для підтвердження відповідності господарської операції вказаному критерію слід навести обґрунтований розрахунок за цим критерієм, якому відповідає платник податку, чого вимагає пункт 11 Порядку №1165.

Однак, відсутність у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної зазначення конкретного критерію ризиковості здійснення операцій, про які йдеться у пункті 1 додатку 3 до Порядку №1165, із розрахованим показником за відповідним критерієм, якому відповідає платник податку, свідчить про необґрунтованість віднесення господарської операції до відповідного критерію, що визначений пунктом 1 Критеріїв ризиковості господарських операцій.

Зокрема, контролюючим органом не наведено обґрунтування того, що обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС, що свідчить про необґрунтованість такої квитанції.

Отже, квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної не відповідає вимогам, що встановлені до них пунктом 11 Порядку №1165 в частині необхідності зазначення критерію (їв) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (их) зупинено реєстрацію податкової накладної в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку.

Крім того, у квитанції від 15.07.2022 не зазначено, які саме документи слід надати платнику податків та чого мають стосуватися пояснення такого платника податків для того, аби реєстрація податкової накладної стала можливою, що також свідчить про невідповідність сформованої квитанції вимогам до такої, що визначені пунктом 11 Порядку №1165.

Сформована комісією регіонального рівня пропозиція щодо надання документів є загальною та формальною, яка за своїм змістом дублює припис підпункту 3 пункту 11 Порядку №1165. Така пропозиція щодо надання документів не є конкретизованою, що може свідчити про наявність у платника податків вільного розсуду щодо переліку документів, які слід надати.

Суд зауважує, що у випадку не конкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 22.07.2019 по справі №815/2985/18.

Слід зазначити, що конкретний перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН визначено пунктом 5 Порядку №520, може залежати, зокрема від змісту операції з постачання, суб`єктного складу її учасників, їх податкової поведінки.

В той же час, недотримання принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації податкової накладної призвело до необізнаності платника податків щодо вичерпного переліку необхідних документів, які він повинен був надати контролюючому органу.

У свою чергу, механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений Наказом Міністерства фінансів України 12.12.2019 №520 (далі - Порядок №520).

Відповідно до пункту 5 Порядку №520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно пункту 11 Порядку №520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що рішення Комісії державної податкової служби повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної.

Згідно з вимогами пунктів 9, 10 та 11 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Підставами для прийняття комісією регіонального рівня рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що рішення Комісії державної податкової служби повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Суд зазначає, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарської операції позивача на предмет її реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України. У свою чергу, при реєстрації податкової накладної фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Така правова позиція вже неодноразово викладалась Верховним Судом, зокрема у постановах від 28.11.2019 у справі №1640/2650/18, від 23.10.2018 у справі №822/1817/18, від 21.05.2019 у справі №0940/1240/18.

Як вбачається з оскаржуваного рішення від 30.09.2022 №7413571/42048228, підставою для його прийняття стало ненадання платником податку копій первинних документів, а саме: розрахункових документів та або банківських виписок з особових рахунків. Крім того, у графі «додаткова інформація» зазначено: відсутні підтверджуючі розрахункові документи (платіжні доручення, банківські виписки), що підтверджують факт повної оплати.

Суд звертає увагу, що на підтвердження підстав для складання та подання на реєстрацію в ЄРПН податкової накладної від 24.05.2022 №3 позивач надав суду копії наступних документів: договір поставки №21/2022 від 24.03.2022, укладений між ТОВ «Фреш Рітейл» та ТОВ «Фора»; видаткову накладну №18 від 24.05.2022 на поставку капусти молодої на суму 827141,90 грн (в т.ч. ПДВ 137856,98 грн) (у кількості 12924,9 кг); платіжні доручення від 16.06.2022 №7677541 на суму 250000,00 грн, від 17.06.2022 №7679595 на суму 250000,00 грн, від 04.07.2022 №7707532 на суму 200000,00 грн, від 11.07.2022 №7722844 на суму 100000,00 грн, від 01.08.2022 №7763144 на суму 30000,00 грн, що підтверджують повну оплату реалізованого товару (а.с.29-33,36-40). Щодо транспортування товару, позивачем було надано товарно-транспортну накладну №Р18 від 24.05.2022, замовлення-договір на перевезення вантажу від 23.05.2022, укладений з ФОП ОСОБА_2 , акт здачі-приймання робіт (надання послуг) №198 від 25.05.2022 на підтвердження перевезення товару від постачальника до покупця, платіжне доручення №955 від 30.05.2022 на оплату послуг з перевезення товару на суму 36000,00 грн (а.с.34-35,45-48).

Крім того, позивачем були надані документи, які підтверджують придбання ним капусти молодої (у кількості 12925 кг), яка в подальшому була реалізована ТОВ «Фора», у постачальника ФОП ОСОБА_1 на підставі договору поставки №8 від 02.05.2022, що підтверджується накладною №4 від 23.05.2022 (а.с.49-51). ТОВ «Фреш Рітейл» здійснило оплату за отриманий товар в повному обсязі, що підтверджується платіжними дорученнями №1018 від 07.09.2022, №1025 від 12.09.2022, № 40 від 16.09.2022, №41 від 19.09.2022 (а.с.52-55).

На думку суду, надані позивачем документи складені з дотриманням вимог законодавства та є достатніми для реєстрації податкової накладної від 24.05.2022 №3 в ЄРПН, водночас обставин, які б унеможливлювали її реєстрацію в ЄРПН, судом не встановлено.

Крім того, суд вважає безпідставними твердження представника відповідача 1 про не надання розрахункових документів на підтвердження оплати реалізованого товару покупцю ТОВ «Фора», оскільки платіжні доручення від 16.06.2022 №7677541, від 17.06.2022 №7679595, від 04.07.2022 №7707532, від 11.07.2022 №7722844, від 01.08.2022 №7763144 на загальну суму 830000,00 грн підтверджують повну оплату реалізованого товару.

Суд зазначає, що відповідно до пункту 187.1 статті 187 ПКУ датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс) (пункт 201.7 статті 201 ПКУ). При цьому у разі часткової попередньої оплати товарів різної номенклатури платники податку (контрагенти за операцією) самостійно на підставі договорів та первинних (бухгалтерських) документів визначають, за який товар в межах договору здійснюється така попередня оплата. Врегулювання питань господарських правовідносин між суб`єктами господарювання не належить до сфери компетенції Державної податкової служби України.

Оскільки для виникнення податкового зобов`язання з ПДВ достатньо настання однієї з подій, то обов`язок продавця виписати і зареєструвати в ЄРПН податкову накладну на відповідну суму ПДВ кореспондує з правом контролюючого органу вимагати у платника податку ту документацію, яка підтверджує настання саме такої події, а не обох подій одночасно. Якщо мова йде про оплату платником податку товарів, то документами, достатніми для підтвердження такої операції будуть документи, що засвідчують факт зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, і такі документи можуть вважатися необхідною передумовою для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН.

Таким чином, на підставі настання однієї з подій, відвантаження товару платником податку (в даному випадку оформлення видаткової накладної №18 від 24.05.2022 на суму 827141,90 грн (в т.ч. ПДВ 137856,98 грн)) у позивача виникло визначене законом право на складання податкової накладної №3 від 24.05.2022 на суму 827141,90 грн (в т.ч. ПДВ 137856,98 грн), реєстрацію якої було зупинено контролюючим органом.

Суд зазначає, що за приписами статті 8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини №3477-IV від 23.02.2006, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У рішенні від 10.02.2010 у справі Серявін та інші проти України Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень повинні ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.

Як встановлено судом, відповідачем 1 зазначених вище принципів при прийнятті оскаржуваного рішення від 30.09.2022 №7413571/42048228 дотримано не було, що свідчить про необґрунтованість та протиправність оскаржуваного рішення, яке підлягає скасуванню.

Щодо позовної вимоги в частині зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну від 24.05.2022 №3 в ЄРПН, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог пунктів 201.1, 201.10 статті 201 ПК України реєстрацію податкової накладної в ЄРПН віднесено до обов`язків платника податків.

У той же час, наведені норми розраховані на відсутність спірних правовідносин, оскільки у випадку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування механізм її подальшої реєстрації в ЄРПН є іншим.

Так, згідно із нормами пунктів 19, 20 Порядку ведення ЄРПН, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Відповідно до частини третьої статті 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку про необхідність для належного захисту порушеного права позивача зобов`язати ДПС України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну, подану ТОВ Фреш Рітейл. Задоволення такої позовної вимоги є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

За наведених вище обставин справи та положень чинного законодавства, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправним та скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС у Волинській області від 30.09.2022 №7413571/42048228 про відмову в реєстрації податкової накладної від 24.05.2022 №3 та зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН вказану податкову накладну.

Щодо відшкодування за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 5000,00 грн, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Частинами першою, другою статті 134 КАС України обумовлено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно із частинами третьою - п`ятою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Як передбачено частинами шостою, сьомою статті 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Виходячи з аналізу вищевказаних правових норм, слід дійти висновку про те, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати, повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором.

На підтвердження понесених ТОВ Фреш Рітейл витрат на професійну правничу допомогу суду надано такі документи: договір про надання правової допомоги від 28.10.2022 №28/10/22-1, укладений з адвокатським об`єднанням Преміум Сервіс, акт приймання-передачі наданих послуг від 01.11.2022 згідно договору про надання правової допомоги від 28.10.2022 №28/10/22-1, рахунок-фактуру №01/11/22-1 від 01.11.2022, платіжне доручення від 01.11.2022 №1079 на суму 5000,00 грн (а.с. 58-64).

Представник відповідачів у відзиві на позовну заяву заперечує проти стягнення на користь позивача витрат на правову допомогу в розмірі 5000,00 грн.

Суд зауважує, що при визначенні суми відшкодування витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, суд має виходити з реальності цих витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру залежно від конкретних обставин справи. Надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто повинно бути доведено доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справ.

Як убачається з акта приймання-передачі наданих послуг від 01.11.2022, позивачу були надані юридичні послуги по оскарженню рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС у Волинській області від 30.09.2022 №7413571/42048228 на загальну суму 5000,00 грн які включають: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з питань правомірності винесення оскаржуваного рішення (1,5 год) 1000,00 грн; складання та формування позовної заяви (5 год) 4000,00 грн.

Відповідно до п. 4.1 договору про надання правової допомоги від 28.10.2022 №28/10/22-1 розмір винагороди за надані послуги, передбачені даним договором, становить фіксовану суму - 5000,00 грн.

Вирішуючи питання обґрунтованості розміру заявлених позивачем витрат на професійну правничу допомогу та пропорційності їх складності правовому супроводу даної справи, суд зауважує, що вивчення наданих документів та їхній аналіз є єдиним комплексом дій, що охоплюються загальною діяльністю адвоката та мають на меті складання позовної заяви і подання її до суду, а визначення суми гонорару за кожну з зазначених дій не є виправданим, а тому підлягає зменшенню.

Окрім того, суд враховує, що справа про визнання протиправним та скасування рішення про відмову у реєстрації податкової накладної в ЄРПН є спором немайнового характеру незначної складності, предметом судового розгляду у даній справі були господарські операції лише за однією податковою накладною, у реєстрації якої було відмовлено контролюючим органом та провадження здійснювалося в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи за наявними у справі матеріалами справи.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини щодо присудження судових витрат на підставі статті 41 Конвенції, заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі East/West Alliance Limited проти України від 23.01.2014, заява №19336/04, пункт 268). У рішенні Європейського суду з прав людини від 28.11.2002 у справі Лавентс проти Латвії (Lavents v. Latvia,заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумний розмір.

Верховний Суд в постановах від 22.12.2020 по справі №520/8489/19, від 07.05.2020 по справі №320/3271/19, від 10.03.2020 по справі №520/8489/19 зазначив, що вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, повинен бути співрозмірним з ціною позову, тобто не має бути явно завищеним порівняно з ціною позову. Також судом мають бути враховані критерії об`єктивного визначення розміру суми послуг адвоката. У зв`язку з цим суд з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи.

Також, при визначенні суми відшкодування суд має враховувати критерії реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерій розумності, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Об`єднаної палати Верховного Суду від 03.10.2019 у справі №922/445/19.

Таким чином, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципом справедливості як одного з основних елементів принципу верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, зважаючи на складність справи, якість підготовлених документів, витрачений адвокатом час, тощо - є неспівмірним.

На думку суду, виходячи із критеріїв, визначених частинами третьою, п`ятою статті 134, частиною дев`ятою статті 139 КАС України, з урахуванням заперечень відповідачів щодо обґрунтованості та співмірності розміру витрат на правничу допомогу, враховуючи незначну складність справи, заявлена сума до відшкодування витрат на правничу професійну допомогу у розмірі 5000,00 грн є неспівмірною із заявленими вимогами немайнового характеру, а тому справедливим розміром відшкодування позивачу фактично понесених витрат на професійну правничу допомогу у цій справі за рахунок бюджетних асигнувань відповідача Головного управління ДПС у Волинській області (яким винесено протиправне рішення) є сума 2000,00 грн. Решту витрат на професійну правничу допомогу повинен понести позивач.

За змістом частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно із платіжним дорученням від 01.11.2022 №1078 за подання адміністративного позову у даній справі ТОВ Фреш Рітейл було сплачено судовий збір в сумі 2481,00 грн (а.с.13).

Відтак, оскільки цим рішенням позов задоволено повністю, тому за рахунок бюджетних асигнувань відповідача Головного управління ДПС у Волинській області (яким винесено протиправне рішення) на користь позивача необхідно присудити судові витрати в сумі 2481,00 грн.

Керуючись статтями 139, 243- 246, 250, 262 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 30 вересня 2022 року №7413571/42048228 про відмову у реєстрації податкової накладної від 24 травня 2022 року №3 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних подану товариством з обмеженою відповідальністю Фреш Рітейл податкову накладну від 24 травня 2022 року №3.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області на користь товариства з обмеженою відповідальністю Фреш Рітейл судовий збір у розмірі 2481,00 грн (дві тисячі чотириста вісімдесят одну гривню 00 копійок) та витрати на оплату правничої допомоги у розмірі 2 000,00 грн (дві тисячі гривень 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю Фреш Рітейл (43006, Волинська область, м. Луцьк, вул. Карпенка-Карого, буд. 3, ).

Відповідач 1: Головне управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, м. Луцьк, Київський майдан, буд. 4, ідентифікаційний код відокремленого підрозділу 44106679).

Відповідач 2: Державна податкова служба України (04053, м. Київ, Львівська площа, буд. 8, ).

Головуючий-суддя Т.М. Димарчук