Справа № 260/3843/22
Суддя: Рейті С.І.
Дата ухвалення: 2023-01-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04 січня 2023 рокум. Ужгород№ 260/3843/22

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Рейті С.І. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СПД-М» до Головного управління ДПС у Закарпатській області, Державної податкової служби України, про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «СПД-М» (далі позивач, ТОВ «СПД-М») звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області (далі відповідач 1, ГУ ДПС у Закарпатській області), ДПС України (далі відповідач 2, ДПС України), яким просить:

1. Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Закарпатській області від 09.02.2022 року № 3778246/40460667 про відмову у реєстрації податкової накладної № 2 від 10.01.2022 року в Єдиному реєстрі податкових накладної, поданої ТОВ «СПД-М»;

2. Зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 2 від 10.01.2022 року подану ТОВ «СПД-М».

Обгрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що відповідно до приписів п.201.10. ст. 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) ним складено податкову накладну № 2 від 10.01.2022 року та направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Однак, реєстрацію спірної податкової накладної зупинено з підстав того, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 73.20 відсутні в таблиці даних платника податку, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН. Позивач зазначає, що ним направлено до ДПС України в електронному вигляді повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкової накладної, реєстрацію якої зупинено. Проте, незважаючи на надані пояснення з підтверджуючими документами, рішенням комісії ДПС було прийнято рішення № 3778246/40460667 від 09.02.2022 року про відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яким було відмовлено позивачу у реєстрації податкової накладної № 2 від 10.01.2022 року у зв`язку з ненаданням платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), утому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі) робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних. Позивач вказує, що не погоджуючись з вказаним рішенням, подав скаргу в порядку п.56.23 ст. 56 ПК України, за результатами розгляду якої, рішенням від 01.06.2022 року вказану скаргу залишено без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних - без змін. Підставою для прийняття такого рішення вказано: ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), утому числі рахунків-фактури/ інвойсів, актів приймання-передачі) робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних. Оскільки оспорюваним рішенням не конкретизовано переліку документів, що слід подати на розгляд Комісії, позивач вважає таке рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою судді від 17.10.2022 відкрито провадження у даній адміністративній справі та справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

03.11.2022 року до суду представником ГУ ДПС у Закарпатській області Сергієм Савицьким подано клопотання про заміну неналежного відповідача ГУ ДПС у Закарпатській області () на належного ГУ ДПС у Закарпатській області (код ЄДРПОУ ВП 44106694).

Ухвалою суду від 09.11.2022 року замінено відповідача 1 - Головне управління ДПС у Закарпатській області () на правонаступника - Головне управління ДПС у Закарпатській області (код ЄДРПОУ ВП 44106694).

10.11.2022 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, зі змісту якого, ГУ ДПС у Закарпатській області та ДПС України не погоджується із вимогами позовної заяви, у повному обсязі вважають їх безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню. Зазначає, що оскільки позивачем не було надано первинний документ, що підтверджує дату виникнення податкових зобов`язань (дату оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку), Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Закарпатській області правомірно було прийнято Рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 09.02.2022 року № 3778246/40460667, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 2 від 10.01.2022 року.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, судом встановлено наявність підстав для залишення позовної заяви без руху, виходячи з такого.

Загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів регулюються КАС України.

Згідно із ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах. Водночас, за умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, Кодексом адміністративного судочинства України встановлено скорочений строк звернення до суду.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Як уже зазначено, ч. 1 ст. 122 КАС України передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Статтею 56 ПК України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів. Так, відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Пунктом 102.2 статті 102 ПК України визначені випадки, коли грошове зобов`язання може бути нараховане або провадження у справі про стягнення такого податку може бути розпочате без дотримання строку давності, визначеного в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті.

Отже, пунктом 56.18 статті 56 ПК України встановлено спеціальний строк у податкових правовідносинах, протягом якого за загальним правилом платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу. Водночас пунктом 56.19 статті 56 ПК України, за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору, яким вважається адміністративне оскарження відповідного рішення контролюючого органу, встановлено скорочений строк звернення до суду.

Так, відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України в разі, коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Законом України від 24.10.2013 року № 657-VII «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо обліку та реєстрації платників податків та удосконалення деяких положень» (далі - Закон № 657-VII) були внесені зміни до абзацу першого пункту 56.18 статті 56 ПК України шляхом виключення в ньому положення про нарахування грошового зобов`язання та поширення застосування спеціального тривалішого строку на оскарження будь-яких рішень контролюючих органів, з урахуванням строку давності, визначеного статтею 102 ПК України. Водночас до пункту 56.19 статті 56 ПК України аналогічні зміни не були внесені.

Спеціальні строки для звернення до суду з позовом про скасування рішень контролюючих органів, що не пов`язані з нарахуванням грошових зобов`язань, зокрема рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН та зобов`язання її зареєструвати, після проведення процедури адміністративного оскарження та отримання рішення про залишення скарги без задоволення, нормами ПК України не визначені, а тому застосовуються положення статті 122 КАС України.

Наявність такого правового обґрунтування відповідає висновкам Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 11.10.2019 року у справі № 640/20468/18 адміністративне провадження К/9901/16396/19, а також правовій позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 29.09.2021 року у справі № 200/1709/20-а.

Як встановлено судом, 22.02.2022 року позивач скористався правом подання скарги в порядку адміністративного оскарження до ДПС України на рішення комісії ГУ ДПС у Закарпатській області від 09.02.2022 року № 3778246/40460667 про відмову у реєстрації податкової накладної № 2 від 10.01.2022 року.

За результатами розгляду скарги комісія центрального рівня у строк, визначений п.56.23 ст.56 Кодексу, у порядку, визначеному ст.42 Кодексу, надсилає платнику податку відповідне рішення. Рішення за результатами розгляду скарги набирає чинності з дня його прийняття.

Рішенням ДПС України № 10982/40460667/2 від 01.06.2022 року скаргу залишено без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін.

Як зазначено позивачем, рішення про результати розгляду скарги отримано ним 01.06.2022 року.

Позовна заява ТОВ «СПД-М» сформована у системі «Електронний суд» та відповідно підписана представником позивача Мартинюк Т.В. 30.09.2022 року, тобто така позовна заява подана з пропуском тримісячного строку.

В матеріалах справи міститься клопотання позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду із даним позовом, та обгрунтовуючи поважність причин пропуску тримісячного строку звернення до суду зазначає, що в межах тримісячного строку (28.07.2022 року) звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовною заявою про визнання протиправним та скасування спірного рішення.

06.09.2022 року Львівським окружним адміністративним судом винесено ухвалу по справі № 380/10295/22 про повернення позовної заяви у зв`язку з тим, що оскаржене рішення від 09.02.2022 року № 3778246/40460667 про відмову в реєстрації податкової накладної від 10.01.2022 року № 2 приймалося ГУ ДПС у Закарпатській області, а не ГУ ДПС у Львівській області.

Отже, вважає, що первинна позовна заява подана позивачем в межах строку, встановленого ст. 122 КАС України, а тому, просить визнати поважними причини пропуску строку для звернення до суду за захистом своїх прав.

Із цього приводу слід зазначити, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами. Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи.

Так, як встановлено судом з Єдиного державного реєстру судових рішень, 28.07.2022 року ТОВ «СПД-М» звернулося до Львівського окружного адміністративного суду із позовом про скасування рішення від 09.02.2022 року № 3778246/40460667 про відмову у реєстрації податкової накладної № 2 від 10.01.2022 року в Єдиному реєстрі податкових накладної та зобов`язання зареєструвати податкову накладну.

Ухвалою судді Львівського окружного адміністративного суду від 03.08.2022 року відкрито провадження за вказаною позовною заявою (справа № 380/10295/22), однак, ухвалою від 22.08.2022 року вказану позовну заяву залишено без руху у зв`язку з невідповідністю останньої вимогам статті 160 КАС України в частині не відповідності позовних вимог належному складу відповідачів у справі.

Копію ухвали від 22.08.2022 року про залишення позовної заяви без руху ТОВ «СПД-М» та представником Мартинюк Т.В. отримано 23.08.2022 року в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, що підтверджується довідками про доставку електронного листа, при цьому ТОВ «СПД-М» вимог ухвали від 22.08.2022 року протягом тривалого строку не виконано.

В зв`язку з неусуненням недоліків позовної заяви залишеної без руху, ухвалою суду від 06.09.2022 року вказану позовну заяву повернуто позивачу з підстав, визначених п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Між тим, з даним позовом до Закарпатського окружного адміністративного суду позивач звернувся лише 30.09.2022 року.

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку про те, що позивачем пропущено встановлений ч. 2 ст. 122 КАС України тримісячний строк звернення до суду з цим позовом.

При цьому суд вважає, що доводи позивача покладені в обгрунтування причин пропуску строку звернення до суду із даним позовом не є поважними, з огляду на їх необгрунтованість. Оскільки, як встановлено судом, про невідповідність вимогам кодексу адміністративного судочинства України поданої до Львівського окружного адміністративного суду позовної заяви, позивачу стало відомо 23.08.2022 року та, зважаючи на те, що вказаний позов було подано за допомогою системи «Електронний суд», позивачем протягом тривалого часу (із позовом до Закарпатського окружного адміністративного суду звернувся лише 30.09.2022 року) не вжито жодних дій щодо своєчасного усунення виявлених недоліків та звернення із позовом до належного суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Тобто, законодавець допускає ймовірність виявлення судом факту недотримання строку звернення до суду і після відкриття провадження у справі, внаслідок чого позов може бути залишений без розгляду. При цьому наведені законодавчі приписи передбачають право особи подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з наведенням поважних причин такого пропуску.

Крім цього, ч. 6 ст. 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно із ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Отже, одним із обов`язків позивача при поданні позовної заяви, яку подано з пропуском строку звернення до адміністративного суду, є надання заяви про поновлення цього строку та доказів поважності причин його пропуску. Наслідком же невиконання такої вимоги, встановленої судом після відкриття провадження у справі, є прийняття судом ухвали про залишення позову без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення останньому ухвали.

Враховуючи, що після відкриття провадження у цій справі судом встановлено факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, з метою надання можливості подати заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин пропуску, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 118, 122, 123, 160, 161, 169, 171, 243 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «СПД-М» до Головного управління ДПС у Закарпатській області, Державної податкової служби України, про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху і встановити строк для усунення виявлених недоліків заяви протягом п`яти днів з наступного дня після отримання копії цієї ухвали.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя С.І. Рейті