Справа № 376/2048/22
Суддя: Коваленко О. М.
Дата ухвалення: 2022-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2048/22
Провадження № 2-а/376/27/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" листопада 2022 р. Сквирський районний суд Київської області

в складі: Головуючого судді - Коваленка О.М.,

при секретарі - Таранчук В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження в м. Сквира Київської області адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Сержанта Білоцерківського ВП ГУНП у Київській області Бочкарьова Віталія Васильовича, Головного Управління Національної поліції у Київській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

Встановив:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, в обгрунтування якого зазначив 02.10.2022 року сержантом Білоцерківського ВП ГУНП у Київській області Бочкарьовим Віталієм Васильовичем винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення в сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАД № 711452 про притягнення його ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 121 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 гривень, що підтверджується копією цієї Постанови.

Відповідно до змісту вказаної постанови вбачається, що 02.10.2022 року о 22:00 хв. ОСОБА_1 рухався по вул. Спортивна в с. В.Тарасівка транспортним засобом МАN реєстраційний номер НОМЕР_1 , де його було зупинено сержантом Білоцерківського ВП ГУНП у Київській області, ОСОБА_2 , який стверджував, що ОСОБА_1 керував автомобілем без протоколу огляду технічного контролю, а саме: авто підлягало проходженню ОТК та водій не пройшов його своєчасно, чим порушив вимоги п.31.3 «б» ПДР України, чим скоїв адміністративне правопорушенняв, передбачене частиною 3 статті 121 КУпАП .

ОСОБА_1 поліцейському пояснював, що наразі пройти технічний огляд автомобіля в Україні не можливо, оскільки немає необхідних бланків із міткою радіочастотної ідентифікації протоколу обов`язкового технічого контролю (ОТК)

Проте поліцейський не взявши до уваги пояснення повідомив позивача про те, що ним нібито здійснено адміністративне правопорушення передбачене ч. 3 ст. 121 КУпАП, що полягає з його слів у невиконанні окрім даної норми, приписів ст. 35 Закону України «Про дорожній рух» та підпункту б) п. 31.3. Правил дорожнього руху, щодо проходження транспортного засобу яким ОСОБА_1 керує обов`язкового технічного контролю. Не погоджуючись з висунутим йому правопорушенням він наполягав на з`ясуванні поліцейським всіх обставин, що мали значення для правильного вирішення цієї справи.

Втім, поліцейський без повідомлення позивача про розгляд справи без належної підготовки до її розгляду та представлення посадової особи, яка розглядає справу сів до свого службового автомобілю. Через деякий час останній повернувся до ОСОБА_1 і вручив під підпис Постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі Серія БАД № 711452 від 02.10.2022 року.

Позивач ОСОБА_1 вважає, що винесене відповідачем рішення щодо накладення адміністративного стягнення, є - протиправним, а його дії, що полягали у неправильному та необ`єктивному розгляді справи призвели до порушення його прав.

Тому на підставі вищезазначеного ОСОБА_1 звертається до суду з даним позовом та просить суд:

Скасувати постанову винесену сержантом Білоцерківського ВП ГУНП у Київській області, ОСОБА_2 по справі про адміністративне правопорушення в сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАД № 711452 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 121 КУпАП з накладенням штрафу в розмірі 340 гривень.

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 121 КУпАП - закрити

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, звернувся до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності, позов підтримує у повному обсязі.

Відповідачі, в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце судового розгляду повідомлені належним чином.

Згідно ч.4 ст.229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши наявні письмові матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що Постановою про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення від 02.10.2022 року, Серія БАД № 711452, складеною сержантом Білоцерківського ВП ГУНП у Київській області Бочкарьовим Віталієм Васильовичем,позивача ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 340,00 грн. за правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 121 КУпАП (а.с.5).

ОСОБА_1 на місці оскаржував дії працівника поліції, але інспектор ніяк не відреагував та виніс постанову.

Сержант ОСОБА_2 незаконно розглянув справу на місці зупинки автомобіля, порушив права позивача та не надав можливості скористатися правами, які передбачені ст. 268 КУпАП, а саме: правом на захист та не прийняв до уваги посилання ОСОБА_1 на Постанову КМУ від 19.08.2022 року №944.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси

Відповідно до вимог ч. 1 статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до статі 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

У Постанові КМУ від 19.08.2022 року №944 «Про деякі питання проведення обов`язкового технічного контролю транспортних засобів» вказано, що на період воєного стану та протягом 90 днів після його припинення або скасування вимога щодо розміщення самоклейної мітки радіочастотної ідентифікації в правій верхній частині вітрового скла на транспортному засобі, що підлягає обов`язковому технічному контролю, не застосовується, а суб`єкти проведення обов`язкового технічного контролю транспортних засобів, які отримали бланки протоколів перевірки технічного стану транспортного засобу до набрання чинності цією постановою, використовують їх до повного витрачання.

Судом встановлено, що на час, коли потрібно було пройти технічний огляд транспортного засобу у відповідповідній установі, то такі бланки були відсутні, тому ОСОБА_1 не міг пред`явити відповідні документи поліцейському.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Однак, поліцейський не дотримався вимог ст.. 280 КУпАП та не з`ясував всі обставини справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях і всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до статей 1 та 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У справі Barbera, Messeque and Jabardo v. Spain (скарга № 10590/83 від 6 грудня 1988 року) Європейський суд з прав людини, зазначив, що докази, покладені в основі висновку суду про винність обвинуваченого, мають відповідати як вимогам достатності, так і переконливості.

Обов`язок дотримання принципу презумпції невинуватості відноситься не тільки до судових органів, але й до інших державних установ, таких як поліція (справа Daktaras v. Lithuania, скарга № 42095/98).

Європейський суд з прав людини, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі Аллене де Рібермон проти Франції підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Правова природа адміністративної відповідальності по своїй суті аналогічна кримінальній, оскільки також є публічною, пов`язана із застосування державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваження, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи, включаючи позбавлення волі.

У справі Надточій проти України (скарга № 7460/03) Європейський суд з прав людини зазначив, що Уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу про адміністративні правопорушення (п. 21 рішення).

Крім того, у рішенні від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010 Конституційний Суд України дійшов до висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні. (п. 4.1).

Відповідно до правової позиції Верховного суду, що викладена в постанові у справі №337/3389/16-а (2-а/337/154/2016) від 30.05.2019, постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є рішенням суб`єкта владних повноважень, актом індивідуальної дії, який встановлює відповідні права та обов`язки для особи, щодо якої він винесений. Таке рішення суб`єкта владних повноважень має бути обґрунтованим на момент його прийняття, оскільки воно має значимі наслідки для суб`єктів приватного права, що знаходяться в нерівному положенні по відношенні до суб`єкта владних повноважень.

В контексті наведеного слід відмітити, що дотримання передбаченої законом процедури та порядку винесення такого рішення має виключно важливу роль для встановлення об`єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб`єктом владних повноважень (в даному випадку - інспектором патрульної поліції) при прийнятті та складанні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об`єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Всі факти встановлені судом у сукупності викликають сумніви щодо факту самого правопорушення та законності його фіксації. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.

Водночас вимога позивача про закриття справи про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення задоволенню не підлягає.

Так, відповідно до пункту 1 частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

До правових актів індивідуальної дії належать також рішення (постанови) про притягнення фізичних осіб до адміністративної відповідальності, які прийняті суб`єктами владних повноважень (крім суду).

Згідно з статті 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Статтею 221 глави 17 КУпАП підвідомчість справ про адміністративне правопорушення закріплено вичерпний перелік справ про адміністративні правопорушення, які розглядають судді районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів.

Системний аналіз норм КУпАП та КАС України (у вказаній вище редакції) щодо компетенції судів у справах про адміністративні правопорушення дозволяє суду дійти висновку, що право закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення належить лише органу, який розглядає таку справу або ж суду, у передбачених статті 221 КУпАП випадках, та не відноситься до компетенції адміністративного суду, який перевіряє законність винесення суб`єктом владних повноважень постанови про притягнення до адміністративної відповідальності (постанова КАС ВС від 01.03.2021 у справі № 490/843/15-а).

Указом Президента України від 7 листопада 2022 року № 757/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного сьану, а тому до вищевказаних правовідносин підлягає застосування Постанова КМУ від 19.08.2022 року №944 згідно якої вимога, щодо розміщення самоклейної мітки радіочастотної ідентифікації в правій верхній частині вітрового скла на транспортному засобі, що підлягає обов`язковому технічному контролю, не застосовується.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що постанова від 02.10.2022 року, серія БАД № 711452, складена сержантом Білоцерківського ВП ГУНП у Київській області Бочкарьовим Віталієм Васильовичем,у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 121 КУпАП підлягає скасуванню, оскільки посадовою особою при розгляді справи про адміністративне правопорушення не дотримано вищевказані вимоги КУпАП та не взято до уваги вимоги постанови КМУ від 19.08.2022 року №944.

На підставі викладеного та керуючись ст. 2, 9, 72, 73, 77, 241-246, 250 КАС України, ст. ст. 7, 121, 247, 254, 256,258, 268,271, 276, 283, 286 КУпАП, Постановою КМУ від 19.08.2022 року №944, суд

Ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Сержанта Білоцерківського ВП ГУНП у Київській області Бочкарьова Віталія Васильовича, Головного Управління Національної поліції у Київській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - задовольнити частково.

Скасувати постанову винесену сержантом Білоцерківського ВП ГУНП у Київській області, Бочкарьовим Віталієм Васильовичем по справі про адміністративне правопорушення в сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАД № 711452 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 121 КУпАП з накладенням штрафу в розмірі 340 гривень.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: О.М. Коваленко