Справа № 320/4484/22
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2023-01-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 січня 2023 року № 320/4484/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панченко Н.Д., розглянувши у порядку письмового провадження у м. Києві адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Фізичної-особи підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (, адреса: вул. Межигірська, буд. 8, м. Київ, 04071) з позовом до Фізичної-особи підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), у якому просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) приміщень будівлі ФОП ОСОБА_1 , розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 08.02.2022 №89.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що під час проведення перевірки додержання відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, було виявлено ряд порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, у зв`язку із чим позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом для застосування вказаних заходів реагування.

Ухвалою суду від 24.05.2022 відкрито провадження у справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Вказаною ухвалою відповідачеві пропонувалось протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву.

Зазначена ухвала суду направлялася відповідачеві засобами поштового зв`язку на адресу, вказану у позовній заяві АДРЕСА_1 , та яка відповідає відомостям з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ФОП ОСОБА_1 (код: НОМЕР_1 ).

Як вбачається із відомостей щодо відстеження поштового відправлення за №531, копія ухвали суду від 24.05.2022 була вручена особисто відповідачу 05.12.2022.

Крім того, як вбачається із відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень ухвала суду від 24.05.2022 була оприлюднена 27.05.2022, а відтак перебувала у вільному доступі зі вказаної дати за посиланням https://reyestr.court.gov.ua/Review/104459335.

Однак, у визначений судом строк та зокрема станом на час складення даного рішення відзив, як і будь-які інші документи, у тому числі клопотання - від відповідача до суду не надходили.

Відтак, суд вирішив здійснити розгляд справи за наявними матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як вбачається із матеріалів справи, уповноваженими особами позивача на виконання вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) ДСНС України на 2022 рік, затвердженого наказом ДСНС України від 30.11.2020 № 786 «Про затвердження річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю)» та наказу Головного управління ДСНС України у Київській області від 24.01.2022 №59 було здійснено планову перевірку щодо додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Фізичної-особи підприємця ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п.: НОМЕР_1 ), за адресою: АДРЕСА_2 .

За результатами вказаної перевірки складено акт від 08.02.2022 №89, відповідно до змісту якого перевіркою відповідного об`єкта ФОП ОСОБА_1 щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки було виявлено 28 порушень, а саме: 1) п.1.1, глава 1, розділ 5 ППБУ не відновлено роботу наявної системи протипожежного захисту згідно ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»; 2) п.1.2, глава 1, розділ 5 ППБУ наявна система протипожежного захисту не обслуговується відповідно до табд. А1 п.1.1 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»; 3)п.1.4, глава 1, розділу 5 ППБУ не виведено на пульт наявну систему протипожежного захисту згідно ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»; 4) пункт 1.4, глава 1, розділу 5 ППБУ поруч пульта керування системи протипожежного захисту не вивішені (установлені) таблички із зазначенням приміщень, що підлягають захисту; 5) глава 22, розділу 2 ППБУ не забезпечено об`єкт протипожежним водопостачанням згідно ДБН В.2.5-74:2013; 6) пункт 2.3, глава 2, розділу 3, пункт 4.1, глава 4, розділу 6 ППБУ не відокремлене протипожежними перегородками та дверима торговий зал від побутових приміщень які відрізняються класом вогнестійкості; 7) пункт 22, розділу 2; пункт 4.6, глава 4, розділу 6 ППБУ допускається зниження рівня пожежної небезпеки шляхом зменшення допустимої ширини проходів 0.9 м, між прилавками і обладнанням за прилавком; 8) пункт 2.37 глава 2 розділу 3, пункт 4.5 глава 4 розділу 6 ППБУ допускається захаращення шляхів евакуації обладнанням та торговим товаром який перешкоджає вільній евакуації у разі пожежі; 9) пункт 4.11 глава 4 розділу 6 ППБУ допускається зберігання товару в горючій упаковці у приміщеннях, які не мають віконних отворів або спеціальних засобів димовидалення; 10) п.3.17 глава 3 розділу 5 ППБУ не змонтовано над евакуаційним виходом з приміщення об`єкту світловий покажчик з написом «Вихід» білого кольору на зеленому фоні підключеними до джерела живлення евакуаційного (аварійного) освітлення або такі, що переключаються на нього автоматично у разі зникнення живлення на їх основних джерелах живлення; 11) п. 1.20 глава 1 розділу 4 ППБУ не виконано заміри опору ізоляції електромережі та електроустановок від короткого замикання; 12) п. 1.1 глава 1 розділу 4 ППБУ не виконано профілактичний огляд та планово попереджувальний ремонт електричної мережі та електричного обладнання; 13) п. 1.12 глава 1 розділу 4 ППБУ допускається відстань від кабелів та ізольованих проводів, прокладених відкрито, до місць відкритого зберігання (розміщення) горючих матеріалів менше 1 метра; 14) п. 1.17 глава 1 розділу 4 ППБУ не забезпечено підкладанням суцільного матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра під електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати які встановлені на горючій основі (конструкції); 15) п. 1.6 глава 1 розділу 4 ППБУ допускається з`яднання відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів; 16) п. 1.18 глава 1 розділу 4 допускається використання побутового електронагрівального приладу (електрочайника) в місцях де його застосування заборонено; 17) п. 1.18 глава 1 розділу 4 ППБУ допускається відкрите прокладання електропроводів і кабелів; 18) п. 1.18 глава 1 розділу 4 ППБУ допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 метру від електроустаткування; 19) глава 16 розділу 2 ППБУ не пройдено навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 №444; 20) п. 10 ПКМУ №819 від 23.10.2013 керівником та відповідальною особою за цивільний захист не пройдено спеціальне навчання та перевірку знань з питань цивільного захисту в навчальних центрах, які мають ліцензію, необхідну матеріальну базу та викладачів; 21) п. 15, 16 розділу 2 ППБУ не проведено інструктаж з питань пожежної безпеки працівників об`єкту посадовою особою яка попередньо пройшла навчання у сфері пожежної безпеки; 22) п. 3.10 глава 3 розділу 5 ППБУ не розміщено переносні вогнегасники шляхом навішування на вертикальну конструкцію на висоті не більше 1,5 м. від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника; 23) п.3 розділу 2 ППБУ не встановлено на об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) протипожежний режим; 24) п. 1.16 глава 1 розділу 4 ППБУ не поновлено схеми споживачів з пояснювальними записами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавної вставки); 25) п. 4 розділ 2 ППБУ не розвішено для кожного приміщення інструкції про заходи пожежної безпеки; 26) п.3.10 глава 3 розділу 5 ППБУ не заведено журнал обліку вогнегасників; 27) п. 3.18 глава 3 розділу 5 ППБУ не вказані облікові (інвентарні) номери на вогнегасниках за прийнятою на об`єкті системою нумерації; 28) п. 3 розділу 3 ПТБ не забезпечено на об`єкті техногенну безпеку шляхом проведення ідентифікації ПНО щодо визначення рівня небезпеки підприємства з урахуванням усіх наявних чинників небезпеки.

За змістом викладеного у позовній заяві та власне згідно рапорту, складеного т.в.о. начальника Білоцерківського РУ ГУ ДСНС України у Київській області полковником служби цивільного захисту Олегом Маслом 09.02.2022 Тимчасово виконуючому обов`язки начальника Головного управління ДСНС України у Київській області Петру Кісільову, у якості обґрунтованих підстав для звернення до суду з метою застосування заходів реагування у вигляді вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) нежитлових будівель Фізичної-особи підприємця ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_2 , зазначено наступний опис можливих негативних наслідків виявлених під час перевірки об`єкта відповідача порушень: 1) несправність автоматичної пожежної сигналізації призводить до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей. Які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння; 2) у випадку невчасного обслуговування або необслуговування СПЗ може призвести до невчасного попередження про пожежу та її розповсюдження, що створить загрозу життю та здоров`ю людей; 3) відсутність табличок із зазначенням приміщень, що підлягають захисту, призведе до ускладнення визначення приміщення, у якому відбулась пожежа, що у свою чергу призведе до ускладнення ліквідації та відповідно становить загрозу життю та здоров`ю людей; 4) при відсутності систем протипожежного водопостачання виникає проблема у гасінні пожежі працівниками та пожежно-рятувальними підрозділами, що в свою чергу супроводжується збільшенням площі пожежі, матеріальними збитками, перешкоджає евакуації людей; 5) відсутність протипожежних дверей з нормованою межею вогнестійкості сприяє розповсюдження диму та вогню до інших приміщень, ускладнює евакуацію людей з будівлі та створює загрозу послідуючого отруєння чадним газом, продуктами горіння. Відповідно дане порушення створює загрозу здоров`ю й життю людей; 6) при недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 7) несвоєчасна перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок на їх відповідність, призводить до аварійної роботи електромережі внаслідок чого може виникнути коротке замикання та загоряння електромережі з усіма негативними наслідками; 8) ряд виявлених порушень може призвести до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 9) при порушенні виконання монтажу електричних мереж та їх не відповідність, наприклад розміщення їх на горючих основах, у разі виникнення аварійної експлуатації електричних мереж та зниження її технічних характеристик, може призвести до виникнення пожежі та швидкому її розповсюдженню по горючим поверхням, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 10) здійснення з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів призводить до аварійної експлуатації зазначених мереж та зниження ї технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 11) при використані електронагрівального приладів в місцях де їх застосування заборонено, може призведе до аварійної роботи електромережі в наслідок чого може виникнути коротке замкнення та загоряння електромережі з усіма негативними наслідками у наслідок виникнення пожежі; 12) відсутність навчання з питань пожежної безпеки може призвести до невірних дій персоналу при виникненні пожежі, яке призведе до впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей; 13) неправильне розміщення вогнегасників може призвести до порушення умов їх експлуатації та несвоєчасного обслуговування вогнегасників, що в свою чергу унеможливлює їхню експлуатацію за призначенням у разі виникнення надзвичайної ситуації; 14) відсутність встановленого протипожежного режиму з питань пожежної безпеки, може призвести до порушення правил пожежної безпеки та виникнення надзвичайної ситуації; 15) Відсутність журналу обліку вогнегасників може призвести до порушення умов їх експлуатації та несвоєчасного обслуговування вогнегасників, що в свою чергу унеможливлює їхню експлуатацію за призначенням у разі виникнення надзвичайної ситуації; 16) відсутність загальної нумерації на вогнегасниках може призвести до порушення умов їх експлуатації та несвоєчасного обслуговування вогнегасників, що в свою чергу унеможливлює їхню експлуатацію за призначенням у разі виникнення надзвичайної ситуації; 17) відсутність ідентифікації об`єкта господарської діяльності для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, унеможливлює визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, що в свою чергу не дозволяє виконати своєчасне реагування на надзвичайну ситуацію.

За доводами позивача, всі зазначені в акті перевірки від 08.02.2022 №89 та визначені вище порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.

Відтак, викладене у сукупності за доводами позивача свідчить про обґрунтованість його звернення до суду у відповідності до положень Кодексу цивільного захисту України, у зв`язку з необхідністю застосування заявлених заходів реагування шляхом заборони експлуатації об`єкта відповідача до повного усунення виявлених порушень.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

За змістом статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до абзацу 2 статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа (частина 4 статті 4 Закону №877-V).

Частиною 7 статті 7 Закону №877-V визначено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до положень частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів,

Згідно з частиною 2 цієї статті повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналіз наведених правових норм права дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Згідно з частиною 2 статті 51 та частиною 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення техногенної та пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Відповідно до п.п. 26, 33, 43 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини; пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю; техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Суд зазначає, що у контексті вищенаведених норм, настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (стаття 66 Кодексу цивільного захисту України).

У силу пункту 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Суд зазначає, що зі змісту вищевказаних норм законодавства вбачається, що застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки, та не залежить від виконання (не виконання) вимог припису органу контролю щодо усунення виявлених порушень.

Суд також зазначає, що чинне законодавство не обумовлює імперативно необхідність винесення припису, розпорядження чи постанови з питань пожежної безпеки як передумови звернення до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення діяльності об`єкту. Більше того, за змістом частини 7 статті 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Як вбачається зі змісту акту від 08.02.2022 №89, у відповідному розділі останнього відсутні записи щодо пояснень, зауважень або заперечень щодо проведеного заходу державного нагляду (контролю) та складеного акту перевірки. Разом з цим, наявний запис про те, що відповідач отримав примірник цього акту на 17 сторінках.

Таким чином, на думку суду, вказане є свідченням обізнаності відповідача про виявлені позивачем порушення на його об`єкті, зокрема станом на час проведення перевірки, а також вказує на відсутність заперечень з цього приводу та готовності до їх усунення.

Суд зазначає, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді, зокрема, повного зупинення експлуатації (роботи) будівель та приміщень.

Такого ж правового висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 11.12.2019 у справі №320/7019/18.

Щодо необхідності застосування принципу співмірності, при застосуванні такого виключного заходу реагування як заявлений позивачем в межах даної адміністративної справи, суд зазначає наступне.

Так, при обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи об`єкта, суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єкта господарювання і публічними інтересами.

При цьому, згідно частини першої статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" підтвердженням факту усунення виявлених позивачем порушень на об`єкті відповідача може слугувати позапланова перевірка цих об`єктів уповноваженим на те органом.

Суд також зазначає, що згідно з пунктом 26 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Враховуючи характер порушень, виявлених під час проведення перевірки відповідача, та наявність яких не заперечувалась відповідачем, а також зважаючи на відсутність доказів щодо усунення виявлених порушень на об`єкті відповідача станом на час розгляду справи, суд дійшов висновку, що відповідні порушення безумовно пов`язанні з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі, а життя та здоров`я людини має бути найвищою цінністю у суспільстві.

Разом з цим, суд звертає увагу на висновки Верховного Суду, викладені зокрема у постанові від 23.06.2021 по справі №640/16673/19, а саме що захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень. Захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері охорони праці.

Водночас поняття "загроза життю та/або здоров`ю людини" є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Суд не може перебирати на себе повноваження органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які в свою чергу, є дискреційними.

Також, враховуючи, що акт перевірки та викладені в ньому факти та висновки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом під час проведення перевірки порушення, обов`язковим документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, відповідач у разі усунення недоліків у повному обсязі, виявлених управлінням ДСНС, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливості звернутися до органу державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення господарської діяльності відповідних об`єктів позивача.

Такий висновок узгоджується із правовою позицією суду касаційної інстанції у вищезазначеній постанові від 23.06.2021 по справі №640/16673/19.

Суд зазначає, що станом на час розгляду справи суду не надано належних та допустимих доказів, які б могли підтверджувати факт усунення виявлених порушень на об`єкті відповідача.

Враховуючи відсутність подання відзиву відповідачем, та зокрема будь-яких інших пояснень чи доказів на користь усунення виявлених позивачем порушень на об`єкті відповідача, суд виходить із наявних у справі матеріалів та зокрема зауважує на тому, що відповідно до ч. 1 ст. 51 та ч. 3 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

У той же час, оскільки саме посадові особи позивача володіють спеціальними знаннями у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, та саме до компетенційних повноважень позивача віднесена функція контролю (нагляду) за останніми, суд зважає на змістовне обґрунтування заявлених позовних вимог, у тому числі щодо висновків про те, що всі виявлені порушення на об`єкті відповідача створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.

Як зазначила колегія суддів Касаційного адміністративного суду у вищезгаданій постанові від 23.06.2021 по справі №640/16673/19 - повне зупинення експлуатації об`єкту - є обґрунтованим, оскільки забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення у порівняні з інтересом скаржника у використанні об`єкту.

Як передбачає частина 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З огляду на зазначене та оцінюючи у сукупності встановлені обставини і перевіривши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Відповідно до частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача - суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) приміщень будівлі Фізичної-особи підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 08.02.2022 №89, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 04.01.2023.

Суддя Панченко Н.Д.