Справа № 520/45/22
Суддя: Бегунц А.О.
Дата ухвалення: 2023-01-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

04 січня 2023 р.Справа № 520/45/22

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бегунца А.О.,

Суддів: Рєзнікової С.С. , Мельнікової Л.В. ,

розглянувши клопотання за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.06.2022 по справі № 520/45/22

за позовом ОСОБА_1

до Державної служби України з безпеки на транспорті

про скасування дисциплінарного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 10.06.2022 року задоволено позов ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування дисциплінарного стягнення.

До Другого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга через підсистему "Електронний суд" від Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.06.2022 року по справі № 520/45/22, апеляційна скарга сформована в системі "Електронний суд" - 03.08.2022, судом зареєстровано апеляційну скаргу - 26.10.2022. Разом з апеляційною скаргою заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення та відстрочення сплати судового збору.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 02.11.2022 витребувано з Харківського окружного адміністративного суду справу № 520/45/22.

29 грудня 2022 року справа №520/45/22 надійшла до Другого апеляційного адміністративного суду.

Перевіривши доводи клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження та матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

В клопотанні про поновлення строку апелянт зазначає, що рішення суду першої інстанції прийнято 10.06.2022, що підтверджується текстом оскаржуваного рішення. Відповідно до п. 3 ч. 6 ст.251 КАС України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Апелянт в клопотання зазначає, що Харківський окружний адміністративний суд не надсилав копію рішення у справі №520/45/22 засобами поштового зв`язку.

Крім того, у зв`язку із некоректною роботою системи "Електронний суд", апелянтом отримано повний текст оскаржуваного судового рішення 08.07.2022.

Також в клопотанні зазначено, що Законом України від 24.02.22 №2102-ІХ затверджено Указ Президента України від 24.02.22 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" та по теперішній час.

У період воєнного часу Укртрансбезпекою організовано дистанційну роботу державних службовців та працівників апарату, зокрема шляхом виконання дистанційної роботи поза межами адміністративних будівель, у будь-якому місці за вибором працівника.

Водночас, фактично Укртрансбезпека, як орган, який відповідно до закону здійснює представництво інтересів у судах України, вимушений проводити роботу у дистанційній формі з моменту повномаштабного вторгення російської федерації на територію України, тобто починаючи з 24.02.2022.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Матеріали справи свідчать, що повний текст рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.06.2022 складений 10.06.2022.

Копію оскаржуваного рішення доставлено до електронного кабінету Державної служби України з безпеки на транспорті в підсистемі "Електронний суд" 13.06.2022 о 20:53, що підтверджується відповідною довідкою Харківського окружного адміністративного суду (а.с. 126).

Апеляційна скарга сформована в системі "Електронний суд" - 03.08.2022, надійшла до суду 26.10.2022, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду.

Таким чином, апеляційна скарга подана до суду поза межами строку (протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду), протягом якого особа має право на поноволення строку апеляційного оскарження на підставі п. 2 ч. 2 ст. 295 КАС України.

Відповідно до ч. 6 ст. 251 КАС України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Рішенням Вищої ради правосуддя №1845/0/15-21 від 17.08.2021 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі ЄСІТС), яке набуло чинності 05.10.2021.

Пунктом 42 ч.2 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, встановлено, що засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі.

В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

З урахуванням приписів ч.6 ст. 251 КАС України, датою вручення оскаржуваного судового рішення є 14.06.2022.

Також, колегія суддів зазначає, що Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 який діє по теперішній час.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Таким чином саме посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення строку на усунення недоліків апеляційної скарги для органу державної влади без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення військового стану вплинуло на роботу цього державного органу, що в свою чергу обумовило пропуск строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

Клопотання відповідача не містить жодних обґрунтувань та доказів того, як саме введення військового стану вплинуло на роботу Державної служби України з безпеки на транспорті, що в свою чергу обумовило пропуск строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

З огляду на наведене, колегія суддів вважає, що вказані скаржником доводи не можуть бути підтвердженням поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті

Суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Частиною першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Враховуючи пропуск строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та відсутність належних доказів в підтвердження заявленого клопотання, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для задоволення клопотання заявника про поновлення процесуального строку для подання апеляційної скарги з підстав, що наведені апелянтом в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження.

За таких обставин, в задоволенні клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження слід відмовити.

Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Розглянувши клопотання відповідача про відстрочення сплати судового збору, колегія суддів вважає, що воно не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з ч. 1ст. 133 КАС Українисуд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Наведена норма кореспондується зіст. 8 Закону України "Про судовий збір", згідно якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

З наведених положень Закону вбачається, що їх застосування підлягає виключно до осіб, рівень статків яких обмежений, з метою усунення для таких осіб перешкод фінансового характеру для доступу до правосуддя. Інших, ніж незадовільний майновий стан особи, підстав законодавством не визначено.

Таким чином, фактично єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є незадовільний майновий стан скаржника.

Обмежене фінансування бюджетної установи, суб`єкта владних повноважень, не може бути підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Отже, незабезпечення державою достатнього фінансування органу державної влади, що діє в її інтересах, не може бути визнано достатньою підставою для відстрочення або звільнення від сплати судового збору.

Разом з тим, по-перше, заявником до апеляційної скарги не додано належних доказів, які б свідчили про його майновий стан, а, по-друге, апелянтом не надано доказів стосовно вжиття відповідних заходів щодо виділення з Державного бюджету України коштів на витрати, що пов`язані зі сплатою судового збору.

Враховуючи вищевказане, слід зазначити про відсутність підстав для відстрочення апелянту сплати судового збору.

З урахуванням наведеного, а також того, що відповідно до чинної на час подання апеляційної скарги редакції Закону України "Про судовий збір" Державна служба України з безпеки на транспорті не наділена пільгами щодо сплати судового збору, відповідач зобов`язаний сплачувати судовий збір.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті про відстрочення сплати судового збору.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 133, ч.3 ст.298 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотань Державної служби України з безпеки на транспорті про поновлення строку на апеляційне оскарження та про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Бегунц А.О.
Судді Рєзнікова С.С. Мельнікова Л.В.