Справа № 320/12621/21
Суддя: Василенко Г.Ю.
Дата ухвалення: 2022-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2022 року справа №320/12621/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Василенко Г.Ю., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Українського центру оцінювання якості освіти за участю третьої особи - Міністерства освіти і науки України, про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовною заявою до Українського центру оцінювання якості освіти, третя особа Міністерство освіти і науки України, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача щодо розгляду апеляційної заяви з предмета українська мова і література повторно прийняте апеляційною комісією Українського центру оцінювання якості освіти та оформлене протоколом № 5 від 21 травня 2021 року;

- зобов`язати Український центр оцінювання якості освіти з залученням апеляційної комісії повторно розглянути апеляційну заяву ОСОБА_1 від 25 липня 2020 року з предмета українська мова і література та прийняти рішення, яким збільшити результат ЗНО з української мови і літератури на 8 тестових балів та ДПА на 2 бали, про що внести відповідні зміни до інформаційної картки і сертифіката зовнішнього незалежного оцінювання № 0250059, виданого ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 12.10.2021 судом було відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що повторна перевірка апеляційної скарги позивача на результати зовнішнього незалежного оцінювання (далі - ЗНО) з української мови та літератури відповідно до рішення Київського окружного адміністративного суду № 320/8387/20 здійснювалась відповідачем не об`єктивно, без врахування висновків суду та без врахування висновків предметної перевірки членів фахової предметної групи, які пропонували оцінити завдання позивача у 8 тестових балів, що привело до безпідставної та протиправної відмови відповідачу у задоволенні його апеляційної скарги.

Відповідач проти позову заперечив. Подав до суду відзив та заперечення на відповідь на відзив, з яких слідує, що перегляд апеляційної заяви позивача він здійснював в межах повноважень, визначених законом. У відзиві на позовну заяву відповідач зазначив, що за рішенням апеляційної комісії позивачу відмовлено в задоволенні апеляційної заяви щодо результатів зовнішнього незалежного оцінювання у зв`язку з відсутністю підстав для зміни результату, а також узявши до уваги інформацію фахівців, яких було запрошено для надання консультації щодо результатів виконання заявниками сертифікаційних робіт та об`єктивності проведення предметної перевірки виконання завдань відкритої форми

Третя особа по справі пояснень суду не надала.

Представник позивача та відповідача надали клопотання про подальший розгляд справи в порядку письмового провадження. Представник третьої особи в судове засідання не прибув.

Частиною третьою статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи, що для розгляду і вирішення даної справи відсутня потреба у заслуховуванні свідків чи експертів, а також немає інших перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, зазначених у статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, судом прийнято рішення про розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами та доказами.

Дослідивши наявні в справі письмові докази, оцінивши їх за власним внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді справи, заслухавши пояснення свідків, суд встановив наступні факти та обставини.

ОСОБА_1 , 2003 року народження була зареєстрована в Українському центрі оцінювання якості освіти, як учасник ЗНО 2020 року та їй видано сертифікат № 0250059.

За результатами зовнішнього незалежного оцінювання 2020 року з української мови та літератури ОСОБА_1 набрано 58 тестових балів, що відповідає 152 балам.

Відповідно до першої перевірки ЗНО з української мови та літератури бланку Б, роботу позивача оцінено в « 0» балів як таку, що не відповідає темі власного висловлення.

Не погодившись з результатами ЗНО з української мови і літератури, ОСОБА_1 25 липня 2020 року подала апеляційну заяву. Апеляційна заява з української мови і літератури зареєстрована відповідачем 03 серпня 2020 року за № 3345.

За рішенням апеляційної комісії позивачу відмовлено в задоволенні апеляційної заяви щодо результатів ЗНО у зв`язку з відсутністю підстав для зміни результату (протокол засідання апеляційної комісії при Українському центрі оцінювання якості освіти від 06.08.2020 № 24).

Не погоджуючись з результатом перегляду її апеляційної заяви, позивач звернулась із позовом до Київського окружного адміністративного суду. Рішенням суду по справі № 320/8387/20 визнано протиправним та скасовано рішення щодо розгляду апеляційної заяви ОСОБА_1 з предмета українська мова і література прийняте апеляційною комісією Українського центру оцінювання якості освіти та оформлене протоколом № 24 від 06 серпня 2020 року. Зобов`язано Український центр оцінювання якості освіти з залученням апеляційної комісії повторно розглянути апеляційну заяву ОСОБА_1 від 25 липня 2020 року з предмета українська мова і література з урахуванням правової оцінки, наданої судом у своєму рішенні.

В ході розгляду справи, судом встановлено, що під час апеляційного перегляду заяви від 25 липня 2020 року, була проведена предметна перевірка виконання завдань сертифікаційної роботи, яка передбачає встановлення об`єктивності оцінювання завдань відкритої форми з розгорнутою відповіддю шляхом проведення повторного оцінювання наданих відповідей. За результатами предметної перевірки екзаменаторами було запропоновано оцінити бланк Б сертифікаційної роботи з української мови і літератури ОСОБА_1 у 8 балів, що підтверджується копією бланку Б за результатами предметної перевірки №003 за заявою №3345. При цьому на бланку предметної перевірки визначені характеристики складових балів за роботу, з яких слідує, що робота була виконана, а оцінка стосується якості змісту цієї роботи. Екзаменатори, які проводили предметну перевірку, не вказали на наявність ознак критерію «невідповідність темі». Враховуючи змінену в бік збільшення оцінку ЗНО з української мови і літератури за наслідками предметної перевірки, - позивач правомірно очікувала на відповідне задоволення відповідачем апеляційної заяви позивача та збільшення оцінки. Однак відповідач прийняв рішення про відмову у задоволенні апеляційної заяви та залишенні первісної оцінки ЗНО з української мови та літератури.

Так, 21 травня 2021 року відповідачем повторно розглянуто апеляційну заяву та ухвалено рішення про відмову в задоволенні апеляційної заяви (протокол засідання апеляційної комісії при Українському центрі оцінювання якості освіти від 21.05.2021 № 5). Відповідач стверджує, що відповідно до визначених Наказом Українського центру від 30.10.2019 № 153 «Про затвердження Критеріїв оцінювання завдання відкритої форми з розгорнутою відповіддю сертифікаційних робіт зовнішнього незалежного оцінювання 2020 року», - роботу, що не відповідає темі власного висловлення, оцінюють у « 0» балів та зазначає що робота позивача саме не відповідала темі власного висловлювання. Отже комісія вважала що у неї відсутні підстави для зміни результату.

Не погоджуючись із прийнятим 21 травня 2021 року рішенням апеляційної комісії, позивач повторно звернулась із даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд виходить з наступного

Відповідно до п. 13 розділу VIII Порядку проведення зовнішнього незалежного оцінювання результатів навчання, здобутих на основі повної загальної середньої освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 10.01.2017 № 25, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27.01.2017 за № 118/29986 (далі - Порядок проведення ЗНО) розгляд апеляційної заяви щодо результатів здійснює апеляційна комісія протягом п`ятнадцяти календарних днів з урахуванням дня її надходження.

Відповідно до п. п. 1, 5, 6, 13, 14 Порядку проведення ЗНО, - цей нормативний акт визначає основні функції та особливості діяльності апеляційної комісії при Українському центрі оцінювання якості освіти. Його дія поширюється на: апеляційну комісію; фахові предметні групи та технічні групи; регіональні центри оцінювання якості освіти; регламентні комісії при регіональних центрах оцінювання якості освіти; осіб, які реєструються для участі в зовнішньому незалежному оцінюванні, та учасників зовнішнього оцінювання, які подали апеляційну заяву.

Основні функції та особливості діяльності апеляційної комісії при Українському центрі оцінювання якості освіти визначено Положенням про апеляційну комісію при Українському центрі оцінювання якості освіти, затвердженим наказом Міністерства освіти і науки України від 26.12.2014 № 1526, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 11.03.2015 за № 272/26717 (далі - Положення про апеляційну комісію).

Основними завданнями апеляційної комісії є: захист прав осіб, які проходили зовнішнє оцінювання, щодо об`єктивності оцінювання сертифікаційних робіт; розгляд апеляційних заяв щодо результатів зовнішнього оцінювання, у тому числі із залученням фахових предметних груп; розгляд заяв учасників зовнішнього оцінювання щодо оскарження рішень регламентних комісій регіональних центрів оцінювання якості освіти, прийнятих щодо них; підготовка та надання об`єктивних висновків щодо порушених в апеляційних заявах питань.

Апеляційна комісія має право: одержувати в установленому законодавством порядку від працівників Українського та регіональних центрів оцінювання якості освіти, працівників пунктів проведення зовнішнього незалежного оцінювання, пунктів перевірки, пунктів обробки інформацію та документи (протоколи засідання регламентних комісій, копії або оригінали сертифікаційних робіт, аудиторні протоколи проведення зовнішнього оцінювання, акти, складені під час проведення зовнішнього оцінювання, письмові пояснення тощо), необхідні для виконання покладених на неї завдань; запрошувати на засідання апеляційної комісії заявника з метою отримання додаткової інформації, необхідної для прийняття остаточного рішення. Документами апеляційної комісії, що зберігаються протягом п`яти років, є: апеляційні заяви; протоколи засідань апеляційної комісії; матеріали, необхідні для розгляду апеляційних заяв.

Рішення апеляційної комісії приймається більшістю голосів за умови присутності на засіданні не менш як двох третин від загальної кількості членів апеляційної комісії. У разі рівної кількості голосів «за» та «проти» приймається рішення, яке підтримав голова апеляційної комісії. Рішення апеляційної комісії оформлюється протоколом.

Відповідно до р. II Положення про апеляційну комісію, до суб`єктів проведення зовнішнього оцінювання належать: 1) Міністерство освіти і науки України; 2) Український центр оцінювання якості освіти; 3) регіональні центри оцінювання якості освіти; 4) орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим у сфері освіти, структурні підрозділи з питань освіти і науки обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій (далі - органи управління освітою).

Український центр оцінювання: 1) здійснює організаційно-технологічне забезпечення зовнішнього оцінювання; 2) установлює регламенти роботи та умови формування пунктів реєстрації учасників зовнішнього незалежного оцінювання, пунктів обробки, пунктів перевірки та пунктів проведення зовнішнього незалежного оцінювання, а також вимоги до їх облаштування відповідно до підпункту 2 пункту 13 Порядку проведення зовнішнього незалежного оцінювання та моніторингу якості освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 серпня 2004 року № 1095 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 08 липня 2015 року № 533); 3) визначає умови участі в додатковій сесії зовнішнього оцінювання відповідно до пункту 13 Порядку зовнішнього оцінювання та моніторингу освіти; 4) укладає та тиражує в умовах суворої конфіденційності завдання для виконання сертифікаційних робіт зовнішнього незалежного оцінювання, здійснює їх переклад мовами національних меншин; 5) здійснює розподіл учасників зовнішнього оцінювання між аудиторіями та робочими місцями в пунктах проведення зовнішнього незалежного оцінювання; 6) визначає порядок видачі засвідчених копій сертифікаційних робіт, виконаних учасниками зовнішнього оцінювання, відповідно до підпункту 9 пункту 13 Порядку зовнішнього оцінювання та моніторингу освіти.

Суб`єкти проведення зовнішнього оцінювання здійснюють, зокрема, функції, передбачені Порядком зовнішнього оцінювання та моніторингу освіти, іншими актами Кабінету Міністрів України, нормативно-правовими актами Міністерства освіти і науки України. З метою забезпечення захисту прав осіб, які беруть участь у зовнішньому оцінюванні, об`єктивного оцінювання сертифікаційних робіт, вирішення питань, що потребують залучення фахівців та експертів, при Українському та регіональних центрах утворюються колегіальні робочі органи:

1) регламентні комісії при регіональних центрах оцінювання якості освіти, які діють відповідно до Положення про регламентну комісію при регіональному центрі оцінювання якості освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 26 грудня 2014 року № 1526, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11 березня 2015 року за № 271/26716;

2) предметні фахові комісії при Українському центрі оцінювання якості освіти, які діють відповідно до Положення про предметну фахову комісію при Українському центрі оцінювання якості освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 16 березня 2015 року № 299, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31 березня 2015 року за № 356/26801;

3) експертні комісії з питань визначення результатів зовнішнього незалежного оцінювання, що використовуються як державна підсумкова атестація, при Українському центрі оцінювання якості освіти (далі - експертні комісії з визначення оцінки рівня навчальних досягнень), які діють відповідно до Положення про експертну комісію з питань визначення результатів зовнішнього незалежного оцінювання, що використовуються як державна підсумкова атестація, при Українському центрі оцінювання якості освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 16 березня 2015 року № 299, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31 березня 2015 року за № 358/26803;

4) експертна комісія з питань визначення результатів зовнішнього незалежного оцінювання, що використовуються під час прийому до навчальних закладів, при Українському центрі оцінювання якості освіти (далі - експертна комісія з визначення рейтингової оцінки), яка діє відповідно до Положення про експертну комісію з питань визначення результатів зовнішнього незалежного оцінювання, що використовуються під час прийому до навчальних закладів, при Українському центрі оцінювання якості освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 16 березня 2015 року № 299, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31 березня 2015 року за № 357/26802; 5) апеляційна комісія при Українському центрі оцінювання якості освіти, яка діє відповідно до Положення про апеляційну комісію при Українському центрі оцінювання якості освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 26 грудня 2014 року № 1526, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11 березня 2015 року за № 272/26717.

Тобто, Український центр оцінювання якості освіти та регіональні центри оцінювання якості освіти, для виконання покладених на них завдань, а відповідно також і регламентні та апеляційні комісії приймають рішення, які оформлюються протоколами, чим реалізують свої повноваження у сфері проведення зовнішнього незалежного оцінювання результатів навчання, здобутих на основі повної загальної середньої освіти.

Відповідно до п. 10 розділу VIII Порядку проведення ЗНО, - у разі виникнення сумніву щодо правильності встановлення результату зовнішнього оцінювання з певного навчального предмета, незгоди з рішенням щодо анулювання результату учасник зовнішнього оцінювання може подати до Українського центру апеляційну заяву щодо результатів зовнішнього незалежного оцінювання.

Подання заяв щодо результатів здійснюється протягом п`яти календарних днів з урахуванням дня офіційного оголошення результатів зовнішнього незалежного оцінювання з певного навчального предмета (сесії). У разі подання апеляційної заяви щодо результатів за допомогою поштового зв`язку дата подання визначається за відтиском штемпеля відправлення на поштовому конверті. Якщо апеляційну заяву щодо результатів надіслано у відсканованому вигляді електронною поштою, то датою її подання вважається дата відправлення вхідного листа, зафіксована в електронній скриньці Українського центру.

У заяві щодо результатів має бути вказано: 1) прізвище, ім`я, по батькові заявника; 2) номер Сертифіката; 3) назва навчального предмета, результат зовнішнього незалежного оцінювання з якого оскаржується, із зазначенням сесії тестування (основна чи додаткова); 4) номер контактного телефону; 5) дата складання заяви щодо результатів. У заяві щодо результатів має бути зазначено також бажання учасника зовнішнього оцінювання щодо повторного визначення результату зовнішнього оцінювання, яке засвідчується його особистим підписом.

Розгляд апеляційної заяви щодо результатів здійснює апеляційна комісія протягом п`ятнадцяти календарних днів з урахуванням дня її надходження. У ході розгляду апеляційних заяв щодо результатів здійснюються технічна та предметна перевірки.

Технічна перевірка виконання завдань сертифікаційної роботи проводиться з метою встановлення правильності визначення результату зовнішнього оцінювання під час: автоматизованої комп`ютерної обробки сертифікаційних робіт; персоналізації сертифікаційної роботи.

Предметна перевірка виконання завдань сертифікаційної роботи передбачає встановлення об`єктивності оцінювання завдань відкритої форми з розгорнутою відповіддю шляхом проведення повторного оцінювання наданих відповідей.

Відповідно до абзацу 2 пункту 16 розділу VIII із змінами, внесеними згідно з наказом Міністерства освіти і науки України від 15.11.2017 р. N 1487, - під час розгляду заяви щодо результатів до уваги не беруться записи, зроблені учасником зовнішнього оцінювання в зошиті із завданнями сертифікаційної роботи. Інформація про дату, час і місце проведення засідання апеляційної комісії, на якому здійснюватиметься розгляд заяв щодо результатів, а також списки осіб, заяви яких розглядатимуться на засіданні, розміщуються на веб-сайті Українського центру. Учасники зовнішнього оцінювання (їх законні представники) можуть бути присутні на засіданні, під час якого розглядаються подані ними апеляційні заяви.

Заявник може відкликати апеляційну заяву щодо результатів оцінювання до початку її розгляду на засіданні апеляційної комісії. У такому випадку розгляд заяви припиняється.

Апеляційна комісія за результатами розгляду апеляційних заяв щодо результатів приймає одне з таких рішень: відмовити в задоволенні апеляційної заяви; задовольнити апеляційну заяву.

Апеляційна заява щодо результатів, у якій повторно оскаржено результати зовнішнього оцінювання з одного й того самого навчального предмета, не розглядається, якщо першу заяву розглянуто по суті.

Відповідно до пунктів 18,19 розділу VIII Порядку проведення ЗНО, причинами відмови в задоволенні заяви щодо результатів є:

1) відсутність помилок під час здійснення автоматизованої комп`ютерної обробки сертифікаційної роботи та її персоналізації;

2) підтвердження об`єктивності оцінювання завдань відкритої форми з розгорнутою відповіддю;

3) підтвердження рішення про анулювання результатів зовнішнього оцінювання.

Розширеного переліку підстав для відмови у задоволенні заяви дана норма не містить. Оскільки перевірка первісної оцінки під час перевірки апеляційної заяви передбачено виключно за наслідками предметної перевірки, - як наслідок, підтвердження чи не підтвердження об`єктивності оцінювання завдань відкритої форми з розгорнутою відповіддю, має бути визначене саме предметною перевіркою

Якщо під час розгляду заяв щодо результатів апеляційною комісією підтверджено факт неправильного встановлення результату зовнішнього оцінювання внаслідок технологічних помилок, допущених під час проведення зовнішнього оцінювання та/або в процесі визначення результатів зовнішнього оцінювання, також може бути ухвалено рішення щодо зміни або анулювання результату зовнішнього оцінювання іншого учасника зовнішнього оцінювання (зокрема, у випадку неподання таким учасником відповідної заяви), про що його повідомляють на інформаційній сторінці учасника зовнішнього оцінювання шляхом розміщення витягу з протоколу в електронному вигляді, засвідченого електронним цифровим підписом голови апеляційної комісії з дотриманням вимог Закону України "Про електронний цифровий підпис".

З матеріалів справи слідує, що за наслідками предметної перевірки - первісну оцінку було рекомендовано змінити з « 0» на « 8», про що також у своєму рішенні № 320/8387/20 зазначив Київський окружний адміністративний суд, проте при повторному перегляді роботи позивача на виконання рішення суду, відповідач знов проігнорував висновок предметної перевірки та прийняв протиправне рішення, яке, на думку суду, підлягає скасуванню. При цьому в матеріалах, поданих відповідачем до суду відсутні будь-які обґрунтування неврахування висновку предметної перевірки. Як наслідок, суд приходить до висновку, що оскаржуване рішення є прийнятим не обґрунтовано і без врахування всіх обставин справи.

Що стосується вимоги позивача про зобов`язання Український центр оцінювання якості освіти збільшити результат ЗНО з української мови і літератури на 8 тестових балів та ДПА на 2 бали та внести зміни до інформаційної картки, то суд приходить до висновку що дана вимога не може бути задоволена з огляду на принцип дискреційності. Так, відповідач є суб`єктом владних повноважень в розумінні Кодексу адміністративного судочинства України, при вирішення щодо правомірності оскаржуваних в даній справі дій і рішень відповідача, суд керується принципами правомірності рішень та діяльності суб`єктів владних повноважень, визначених ч.2 ст.2 КАС України.

Отже в разі задоволення зазначеної вимоги, таке рішення в даному випадку може розцінюватися як підміна судом посадової особи органу державної влади, до повноважень якої належить вирішення питання щодо зміни результатів зовнішнього оцінювання.

Суд з огляду на вимоги ст.6 КАС України та ч.2 ст.19 Конституції України, зазначає, що при реалізації дискреційного повноваження суб`єкт владних повноважень зобов`язаний поважати основоположні права особи, додержуватися: конституційних принципів; принципів реалізації відповідної владної управлінської функції; принципів здійснення дискреційних повноважень; змісту публічного інтересу; положень власної компетенції; вказівок, викладених у інтерпретаційних актах; фахових правил, закріплених у нормативних актах; адміністративної практики; судової практики; процедурних вимог.

Критеріями судового контролю за реалізацією дискреційних повноважень є: критерії перевірки діяльності публічної адміністрації, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України, зокрема, мета, з якою дискреційне повноваження надано, об`єктивність дослідження доказів у справі, принцип рівності перед законом, безсторонність; публічний інтерес, задля якого дискреційне повноваження реалізується; зміст конституційних прав та свобод особи; якість викладення у дискреційному рішенні доводів, мотивів його прийняття. Суб`єкт владних повноважень, використовуючи дискреційні повноваження, зобов`язаний повно і правильно оцінювати обставини, наявні у справі факти та правильно застосовувати до встановлених фактів чинні правові норми, не допускаючи при цьому зловживання владою у процесі прийняття відповідного рішення, в основі якого мають бути закладені конкретно визначені публічні інтереси. А завданням суду є належний та ефективний контроль відповідності таких дій закону й принципам права задля забезпечення дотримання таким органом прав особи, що звернулася за захистом.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню частково.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, понесені позивачем витрати на сплату судового збору у сумі 908,00 грн. підлягають з присудженню на її користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 14, 73 - 78, 90, 139, 143, 242 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення щодо розгляду апеляційної заяви ОСОБА_1 з предмета українська мова і література прийняте апеляційною комісією Українського центру оцінювання якості освіти та оформлене протоколом № 5 від 21 травня 2021 року.

Зобов`язати Український центр оцінювання якості освіти з залученням апеляційної комісії повторно розглянути апеляційну заяву ОСОБА_1 від 25 липня 2020 року з предмета українська мова і література та прийняти рішення з урахуванням предметної перевірки, якою первісну оцінку було рекомендовано змінити з «0» на «8» та з урахуванням правової оцінки, наданої судом у своєму рішенні.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Українського центру оцінювання якості освіти () судовий збір у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн. 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Василенко Г.Ю.