Справа № 320/11755/22
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2022-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 грудня 2022 року Київ № 320/11755/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву адвоката Корнієнка Андрія Андрійовича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

адвокат Корнієнко А.А. в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з вимогами до ГУ ПФУ у Київській області про визнання протиправними дій відповідача щодо ненарахування та невиплати підвищення до пенсії ОСОБА_1 , як непрацюючій пенсіонерці, яка проживає на території зони гарантованого добровільного відселення у розмірі двох мінімальних заробітних плат відповідно до ст.39 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" та зобов`язання відповідача здійснити з 07.06.2022 нарахування та виплату підвищення до пенсії у розмірі двох мінімальних заробітних плат згідно із Законом №796-ХІІ.

Розглянувши подані документи та матеріали позову, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху із наданням заявниці десятиденного строку для усунення її недоліків шляхом подання позову у новій редакції із зазначенням у ньому:

кінцевої дати спірного періоду; часу та підстав взяття на облік ОСОБА_1 як пенсіонерки з представленням довідки про взяття її на облік та копії розпорядження про призначення пенсії станом на момент її призначення; зазначення загальної суми виплат, отриманих за спірний період у розрізі помісячних виплат та наданням суду підтверджуючих документів про одержання цих сум (виписки з банку, копії квитанції про грошові перекази, тощо); розрахунку суми виплат, на яку претендує заявниця у помісячному розмірі із визначенням всіх складових розрахунку; викладення фактичних обставин роботи в зоні відчуження, що дає заявниці право на отримання доплат, із представленням доказів про роботу в зоні відчуження; подання до суду витягу з Єдиного державного реєстру застрахованих осіб; копій усіх сторінок трудової книжки заявниці; всіх документів, доданих до позовної заяви (в тому числі і примірнику позовної заяви та доданих до нього документів для відповідача) в належним чином засвідчених копіях, згідно з п.5.26 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2020); подання оригіналу квитанції про сплату судового збору у розмірі 1984,80 грн. за дві вимоги немайнового характеру або докази, що підтверджують наявність підстав для звільнення позивачки від сплати судового збору (посвідчення встановленого зразка); подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин такого пропуску; подання копії договору про надання правової допомоги №7431/22 від 07.12.2022.

Одночасно, суд звертає увагу, що наведення змісту положень законів, інших нормативно-правових актів, цитування у позовній заяві їх приписів без відповідної фактичної аргументації оспорюваних дій та/або рішення не є обґрунтуванням твердження про порушення прав та інтересів заявника.

Суд також вказує на таке: за визначенням термінів та понять спір, - це юридичний конфлікт між учасниками правовідносин, який виникає внаслідок різного розуміння ними взаємних прав та обов`язків, що перешкоджає їх реалізації, та в якому кожен із учасників захищає свої права. Сторони можуть і не «сперечатися» буквально, але своєю бездіяльністю або неналежним виконанням юридичних обов`язків порушувати права іншої сторони і таким чином викликати протиріччя. Відтак за змістом, тобто за характером прав та обов`язків, якими наділені учасники правовідносин, існують сімейні, земельні, житлові, цивільні, господарські, адміністративні, корпоративні та трудові спори.

Період, - це проміжок часу, протягом якого повторюється якийсь циклічний процес.

Проміжком називається час, що минув між двома моментами або межами. Він використовується для позначення інтервалу часу, необхідного для його завершення або переходу на черговий цикл, або посилання на те, як довго щось може зайняти.

Отже, спірний період,- це проміжок часу, який повинен закінчитися, щоб законний ефект набув сили, тобто для того, щоб закон почав діяти або закінчився. Відсутність у позовних вимогах початкової та кінцевої дати спірного періоду свідчить про нечіткість їх змісту, що є обгрунтованою підставою для залишення позову без руху як такого, що має суттєві недоліки.

Як вбачається із прохальної частини позову, заявниця просить про нарахування та виплату підвищення до пенсії у розмірі двох мінімальних заробітних плат згідно із Законом №796-ХІІ з 07.06.2022, однак кінцевої дати спірного періоду не зазначає.

Суд акцентує увагу, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним і таким, що унеможливлює подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не викликав (не породжував) необхідності повторного звернення до суду.

Вимоги позивачки в частині визначення спірного періоду не відповідають приписам процесуального закону, оскільки обраний нею спосіб захисту порушеного права є занадто абстрактним, загальним, неконкретним, охоплює майже невизначений період для зобов`язання відповідача здійснити перерахунок та виплату підвищеної пенсії. При цьому, суд звертає увагу, що вимоги на майбутнє є неприпустимими.

Крім того, ч. 1 ст. 161 КАСУ визначено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Поміж іншого, відповідно до частин 4, 5 статті 94 КАСУ копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

При цьому, порядок засвідчення копії документів визначений пунктом 5.26 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлення документів» (ДСТУ 4163-2020, затвердженого наказом Державного підприємства «Український науководослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» (ДП «УкрНДНЦ») від 01.07.2020 № 144 з 2021-09-01). За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Як встановлено судом, письмові докази, копії яких додано до позовної заяви, засвідчені від імені представника позивачки адвокатом Корнієнком А.А. із очевидним застосуванням механічних засобів відтворення власноручного підпису - факсиміле.

Факсиміле з латині «facsimile» - зробити подібне. Так, фактично - це печатка, кліше, що відтворює власноручний підпис, аналог останнього.

У свою чергу, підпис - це графічне накреслення, що позначає виконавця підпису та наноситься ним з метою посвідчення. Як почерковий об`єкт підпис має характерні риси. Зокрема, це посвідчувальний знак обов`язково певної особи; виконується нею власноруч у вигляді графічного креслення; наноситься на документ з метою посвідчення різних фактів та подій.

Отже, факсиміле - це печатка, за допомогою якої відтворюється підпис, який є копією підпису певної особи. Факсиміле від власноручного підпису відрізняється тим, що відсутня можливість стверджувати, що документ містить дійсну волю особи, чий підпис відтворено.

За приписами частини 3 статті 207 Цивільного кодексу України, використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.

Приймаючи до уваги те, що використання факсиміле при засвідченні додатків до позовної заяви не передбачено чинним законодавством, суд дійшов висновку, що заявником недотримані вимоги ст. 94, 161 КАС України, оскільки як вбачається з додатків до позову, в якості «доказів» до позову додано ксерокопії документів, які не містить належних відміток про засвідчення копії, передбачених п. 5.26 ДСТУ 4163-2020, а саме особистого підпису особи, яка засвідчує копію.

Вирішуючи питання про залишення позовної заяви без руху, суд також зважив на таке:

відповідно до положень ч.1 ст. 122 КАСУ позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС певних процесуальних дій.

Інститут строків адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Як вбачається із позовної заяви, заявниця просить про перерахунок та виплату її пенсії з 07.06.2022, однак з даним позовоом звернулася до суду 12.12.2022 (про що свідчить накладна оператора поштового зв`язку), у зв`язку з чим суд констатує, що позовна заява адвоката Корнієнка А.А. в інтересах ОСОБА_1 подана із порушенням строку звернення до суду за відсутності заяви про його поновлення.

Крім того, відповідно до ч.3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з тим, як вбачається із матеріалів позовної заяви, судовий збір позивачкою не сплачено взагалі, водночас, представник позивачки посилається на норми Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", як на підставу звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Пільги щодо сплати судового збору передбачені ст. 5 вищевказаного Закону. Згідно з п. 10 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Разом з тим, підставою для надання особі права на пільгу є посвідчення встановленого зразка, зокрема, посвідчення особи - громадянина 1 або 2 категорії постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи, однак до матеріалів позовної заяви такого посвідчення не додано.

Отже, суд доходить висновку, що позивачкою не надано належних доказів наявності підстав для звільнення її від сплати судового збору, а отже ОСОБА_1 повинна сплатити судовий збір на загальних підставах.

За подання до суду фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру судовий збір справляється у розмірі 0,4 розміру 1-го прожиткового мінімуму для працездатних осіб, - (ч.3 ст.4 ЗУ №3674-VI).

Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що встановлений з 1 січня 2022 року, становить 2 481,00 грн.

Відповідно до положень абз.2 ч.3 ст.6 ЗУ №3674-VI, у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимоги немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У прохальній частині позовної заяви заявлено дві вимоги немайнового характеру, отже, ОСОБА_1 необхідно оплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру у розмірі 1984,80 грн.

Частиною 1 ст. 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного КАС України.

З огляду на те, що матеріали позовної заяви оформлені неналежним чином, чого вимагає КАС України, суддя визнав за необхідне залишити позовну заяву без руху та, керуючись ст.ст.160-161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суд -

у х в а л и в:

позовну заяву адвоката Корнієнка Андрія Андрійовича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,- залишити без руху.

Встановити десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Брагіна О.Є.