Справа № 420/19218/22
Суддя: Левчук О.А.
Дата ухвалення: 2023-01-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

02 січня 2023 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Левчук О.А., розглянувши матеріали позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю «Таврида-Плюс» до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень та вимоги про сплату боргу (недоїмки), -

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю Таврида-Плюс» до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 29.12.2021 № 2 щодо завищення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток на суму 3377202грн.; від 29.12.2021 № 2 щодо сплати податкового зобов`язання з податку на додану вартість в сумі 79245грн. та штрафних санкцій на суму 19811,25грн.; від 29.12.2021 № 2 щодо сплати штрафних санкцій з податку на додану вартість за відсутність реєстрації податкових накладних на суму 356грн.; від 29.12.2021 № 2 щодо сплати податкового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб в сумі 54551,12грн. та штрафних санкцій на суму 2687,57 грн.; від 29.12.2021 № 2 щодо сплати податкового зобов`язання з військового збору в сумі 3727,7грн. та штрафних санкцій на суму 183,7грн.; від 29.12.2021 № 2 щодо сплати податкового зобов`язання з податку на прибуток іноземних юридичних осіб в сумі 523107грн. та штрафних санкцій на суму 130776,75грн. та вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 29.12.2021 № Ю-2 щодо сплати єдиного внеску в сумі 20672,65грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Проте, всупереч приписам п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві не зазначено офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти позивача та відповідача.

Згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Позовну заяву подано до суду в системі Елетронний суд 27.12.2022 року.

Згідно Закону України Про Державний бюджет України на 2022 рік з 1 січня 2022 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2481 гривень.

Відповідно до ст. 4 Закону України Про судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою сплачується судовий збір за ставкою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 3 ст. 4 ЗУ Про судовий збір при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином ставка судового збору за подання даного адміністративного позову становить 19848,00 грн.. (3377202,00 грн. +79245 грн. + 19811,25 грн. + 356 грн. +54551,12 грн. + 2687,57 грн. + 3227,7 грн. +183,7 грн. + 130776,75 грн. + 20672,65 грн.) х 1,5 %) х 0,8).

При цьому, до позовної заяви додано платіжне доручення № 3408 від 22.12.2022 року про сплату судового збору у розмірі 17367,00 грн.

Тобто, сума недоплаченого судового збору складає 2481,00 грн.

Згідно ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст. 79 КАС України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

При цьому, в позовній заяві позивач в обґрунтування позовних вимог посилається на первинні документи, зокрема, договори, акти виконаних робіт, розрахункові документи тощо, однак належним чином завірені копії таких документів до позовної заяви не додано.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Статтею 56 Податкового кодексу України визначено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Пунктом 56.2 ст. 56 ПК України надано платнику податків право оскаржити рішення контролюючого органу до контролюючого органу вищого рівня.

Пунктом 56.18 ст. 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

В свою чергу, пунктом 56.19 ст. 56 ПК України передбачено, що у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Таким чином, пунктом 56.18 ст. 56 ПК України встановлено спеціальний строк у податкових правовідносинах, протягом якого за загальним правилом платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу.

В постанові від 26 листопада 2020 року по справі № 500/2486/19 Верховний Суд відступив від правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 03 квітня 2020 року у справі № 2540/2576/18, та сформулював нову правову позицію та зазначив, що норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Таким чином, у разі використання досудових заходів врегулювання спору, строк звернення до суду становить один місяць.

Позивач оскаржує податкові повідомлення-рішення та податкову вимогу від 29.12.2021 року, проте позовну заяву подано до суду лише 27.12.2022 року (дата формування в системі Електронний суд).

В позовній заяві позивач вказує, що 20.01.2022 року за вих. № 6 позивач оскаржив спірні ППР та вимогу, складені за результатами перевірки на підставі акту документальної планової виїзної перевірки від 08.11.2021 № 4267/21-22-07-01/35836784 в адміністративному порядку до ДПС України. Станом на 24.02.2022 року (початок повномасштабного вторгнення військ РФ на територію України) позивач не отримав рішення за результатами розгляду адміністративної скарги, а м. Херсон та Херсонська область опинилися в окупації військ держави агресора. 20.09.2022 р. представник позивача, звернувся до ДПС з листом про надання рішення про розгляд адімнскарги ТОВ «Таврида-Плюс» від 20.01.2022 р., на що ДПС надіслало лист від 27.09.2022 до позивача з копіями рішень про результати розгляду скарги від 05.05.2022 № 4035/6/99-00-06-02-01-06 та від 29.08.2022 № 9850/6/99-00-06- 01-01-06, з якого позивач довідався про результати розгляду скарги від 20.01.2022 року.

Тобто, ТОВ «Таврида-Плюс» повинно було звернутися до суду з позовною заявою про оскарження податкових повідомлень-рішень та податкової вимоги від 29.12.2021 року в місячний строк після отримання рішень про результати розгляду скарги від 05.05.2022 № 4035/6/99-00-06-02-01-06 та від 29.08.2022 № 9850/6/99-00-06- 01-01-06.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Разом з тим, всупереч приписам ч. 6 ст. 161 КАС України до позовної заяви не додано заяви про поновлення строку звернення до суду разом з доказами поважності причин його пропуску.

Відповідно до ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У зв`язку з вищевикладеним, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Недоліки повинні бути усунені шляхом приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст. 160, 161 КАС України, а саме шляхом зазначення в позовній заяві даних позивача та відповідача, відповідно до вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, з урахуванням зауважень, викладених в ухвалі суду; надання належним чином завірених копій документів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, відповідно до зауважень викладених в ухвалі суду; сплати судового збору та надання доказів на підтвердження сплати; надання заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску; а також шляхом надання належним чином оформленої позовної заяви після усунення недоліків та докази її направлення на адресу відповідача.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Таврида-Плюс» до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень та вимоги про сплату боргу (недоїмки), - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність в десятиденний строк з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки та роз`яснити, що в іншому випадку позов буде повернутий відповідно до вимог КАС України.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Левчук