Справа № 160/22777/21
Суддя: Головко О.В.
Дата ухвалення: 2023-01-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Головко О.В. (доповідач),
суддів: Ясенової Т.І., Суховарова А.В.,
перевіривши у м. Дніпрі апеляційну скаргу Дніпровської міської ради
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2022 року (суддя Жукова Є.О.) в адміністративній справі
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Крістіна»
до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Відділу у місті Дніпро Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області
треті особи Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, Дніпровська міська рада
про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,
Одночасно апелянт просив поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.
Суддею-доповідачем встановлено, що 14 лютого 2022 року судом першої інстанції ухвалено рішення.
Апелянт зазначив, що ознайомився з текстом судового рішення 23 лютого 2022 року в Єдиному державному реєстрі судових рішень. Таким чином, на думку апелянта, граничний термін апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції припадає на 23 березня 2022 року.
Суддею-доповідачем встановлено, що апеляційна скарга подана 20 квітня 2022 року, тобто з пропуском строку апеляційного оскарження, встановленого законом.
Апелянт зазначив, що розпорядженням Дніпровського міського голови № 2-24/2-рс від 24.02.2022 встановлено простій у роботі Дніпровської міської ради та її виконавчих органів, комунальних підприємств, закладів та установ.
Проте суддею-доповідачем встановлено, що апелянтом не додано до апеляційної скарги копії розпорядження Дніпровського міського голови про припинення простою у роботі та поновлення звичайного режиму роботи, що унеможливлює вирішення питання щодо поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 19 травня 2022 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надання до суду доказів припинення простою у роботі та поновлення звичайного режиму роботи Дніпровської міської ради, а саме, належним чином засвідчену копію розпорядження, наказу тощо.
На виконання вимог ухвали суду апелянт надав пояснення, в яких зазначив, що простій у роботі працівників Дніпровської міської ради та її виконавчих органів, комунальних підприємств, закладів та установ викликаний саме запровадженням воєнного стану у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України. Отже, пропуск строку на апеляційне оскарження викликаний саме подіями, пов`язаними з війною. Розпорядження щодо припинення простою у роботі та поновлення звичайного режиму роботи Дніпровської міської ради не приймалося, оскільки продовжено дію воєнного стану в Україні. Проте, згідно з оперативною інформацією Голови Дніпропетровської обласної військової адміністрації, станом на 30.03.2022 ситуація в області є контрольованою Збройними Силами України, враховуючи вказане, департаментом правового забезпечення Дніпровської міської ради були вжиті заходи на захист прав та інтересів Дніпровської міської ради шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду у цій справі.
Ухвалюючи таке рішення, суд апеляційної інстанції зазначив, що причини, зазначені апелянтом щодо пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, не є поважними, а тому клопотання про його поновлення не підлягає задоволенню.
Ухвалюючи таке рішення, суд касаційної інстанції зазначив, що в матеріалах справи відсутні відомості щодо отримання третьою особою повного тексту рішення суду першої інстанції, а тому суд апеляційної інстанції мав перевірити дотримання судом першої інстанції порядку надсилання учасникам справи копії судового рішення та надати оцінку своєчасності подання апеляційної скарги з урахуванням дати отримання скаржником повного тексту судового рішення.
Також суддею-доповідачем встановлено, що позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Крістіна», та третя особа Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, отримали копії рішення від 14.02.2022, що підтверджується розписками, які містяться в матеріалах адміністративної справи (т. 3, а.с. 39, 43).
Суддя-доповідач дійшла висновку, що судом першої інстанції дотримано вимоги процесуального законодавства щодо направлення сторонам копії судового рішення.
Разом з тим матеріали справи не містять докази отримання копії рішення всіма учасниками справи.
Суддя-доповідач погодилася, що матеріали адміністративної справи не містять доказів отримання апелянтом копії рішення, проте сам апелянт зазначає, що ознайомився з текстом рішення 23.02.2022, кінцевий строк подання апеляційної скарги 23.03.2022.
Натомість апеляційна скарга подана 20 квітня 2022 року, тобто з пропуском строку апеляційного оскарження, встановленого законом.
Суддя-доповідач дійшла висновку, що Дніпровська міська рада після ознайомлення зі змістом судового рішення мала процесуальну можливість звернутися до суду першої інстанції для отримання його копії, що не було вчинено апелянтом.
Таким чином суддя-доповідач вважає підтвердженою та доведеною дату ознайомлення апелянтом зі змістом рішенням суду першої інстанції, а тому саме з цієї дати слід відраховувати строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 13 грудня 2022 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надання до суду письмових пояснень із зазначенням інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження з підтвердженням таких обставин належними доказами.
На виконання вимог ухвали суду апелянт надав пояснення, в яких зазначає, що простій у роботі працівників Дніпровської міської ради та її виконавчих органів, комунальних підприємств, закладів та установ викликаний саме запровадженням воєнного стану у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України. Отже, пропуск строку на апеляційне оскарження викликаний саме подіями, пов`язаними з війною. Розпорядження щодо припинення простою у роботі та поновлення звичайного режиму роботи Дніпровської міської ради не приймалося, оскільки продовжено дію воєнного стану в Україні. Проте, згідно з оперативною інформацією Голови Дніпропетровської обласної військової адміністрації, станом на 30.03.2022 ситуація в області є контрольованою Збройними Силами України, враховуючи вказане, департаментом правового забезпечення Дніпровської міської ради були вжиті заходи на захист прав та інтересів Дніпровської міської ради шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду у цій справі. Також апелянт зазначає про продовження дії карантину на території Україні з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.
Крім цього апелянт посилається на висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 29.09.2022 по справі № 500/1912/22, відповідно до якого протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із збройною агресією російської федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, статтею 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Надаючи оцінку доводам апелянта, суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до приписів частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Верховним Судом у постанові, на яку посилається апелянт, зазначено, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом.
Під час розгляду адміністративної справи № 500/1912/22 Верховний Суд встановив, що предметом розгляду є, зокрема, визнання протиправними дій УПСЗН щодо виплати позивачу щорічної разової грошової допомоги до 5-го травня у меншому розмірі. При цьому позивач у вказаній справі є учасником бойових дій та відповідно до Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 65/2022 «Про загальну мобілізацію» мобілізований у першу хвилю (оперативні резервісти, колишні військовослужбовці та ветерани АТО та ООС). Вказані обставини можуть свідчити про пропуск строку звернення позивача до суду за захистом його прав з поважних причин та є підставою для поновлення судом строків, встановлених частиною другою статті 122 КАС України.
Наведені фактичні обставини справи № 500/1912/22 є відмінними від тих, що розглядаються судом в даній справі.
Статтею 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» визначено порядок здійснення органами державної влади та органами місцевого самоврядування повноважень в умовах воєнного стану.
Дана норма передбачає, що Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.
Тобто, законом прямо передбачено, що органи місцевого самоврядування в умовах воєнного стану продовжують здійснювати діяльність відповідно до покладених законом повноважень.
Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження.
Тобто, особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Встановлення законом процесуальних строків впроваджено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.
Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Варто зауважити, що питання поважності причин пропуску процесуального строку оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку, з урахуванням обставин справи і належних доказів поважності пропуску процесуального строку на оскарження.
Суд доходить висновку, що причини, зазначені апелянтом щодо пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, не є поважними, адже орган місцевого самоврядування не припинив свою діяльність в умовах воєнного стану, м. Дніпро не є регіоном, на території якого ведуться активні бойові дії.
Також не є слушними доводи апелянта щодо продовження дії на території України карантину, спричиненого коронавірусом SARS-CoV-2, адже Кодексом адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 № 540-IX було передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) (пункт 3 розділу VI «Прикінцеві положення»).
Разом з тим Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18.06.2020 № 731-IX пункт 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України викладено в такій редакції: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».
Зазначені зміни набули чинності з 17 липня 2020 року.
Сукупний аналіз викладених норм права дає можливість дійти висновку, що після набрання чинності Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18.06.2020 № 731-IX, поновлення строку на апеляційне оскарження можливе лише за умови порушення такого строку внаслідок обмежень, які були впровадженими у зв`язку з карантином.
Проте апелянтом не наведено належного обґрунтування причини пропуску строку на апеляційне оскарження з урахуванням вимог вищенаведеного Закону з підтвердженням таких пояснень належними та допустимими доказами.
Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції не підлягає задоволенню.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
На підставі викладеного, керуючись ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України суд,
Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надіслати учасникам справи. Скаржнику надіслати копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.
Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з 02 січня 2023 року та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий - суддя О.В. Головко

суддя Т.І. Ясенова

суддя А.В. Суховаров