Справа № 260/4566/22
Суддя: Іванчулинець Д.В.
Дата ухвалення: 2022-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

22 грудня 2022 року м. Ужгород№ 260/4566/22
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Іванчулинця Д.В.,

при секретарі судового засідання - Костелей І.Ф.,

за участю сторін та осіб, які беруть участь у розгляді справи:

представника позивача - Хілковської К.О.,

представник відповідача - не з`явився,

представника третьої особи - Орос Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Комунального некомерційного підприємства «Лікарня Святого Мартина» (вул. Новака Андрія, буд. 8-13, м. Мукачево, Закарпатська область, 89600, ) до Північного офісу Держаудитслужби (вул. Січових Стрільців, буд. 18, м. Київ, Київська область, 04053, ), третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «СІНКРО» (вул. Гагаріна, 42/1, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, ) про визнання протиправним та скасування висновку, -

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до ч.3 ст.243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 22 грудня 2022 року проголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Рішення в повному обсязі складено 02 січня 2023 року.

03 листопада 2022 року, Комунальне некомерційне підприємство «Мукачівська центральна районна лікарня» (далі - позивач) звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом Північного офісу Держаудитслужби (далі - відповідач), третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «СІНКРО» (далі - третя особа), яким просить суд:

1) прийняти адміністративний позов до розгляду та порушити провадження у адміністративній справі;

2) визнати протиправним та скасувати Висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-01-25-000175-а, а також зобов`язання здійснення заходів щодо усунення виявлених порушень;

3) стягнути з відповідача витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за розгляд справи у суді (а.с.1-9).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Північно-східним офісом Держаудитслужби видано наказ від 07.10.2022 №253 "Про початок моніторингу закупівель". Підставою для здійснення моніторингу закупівлі є виявлені органом державного фінансового контрою ознаки правопорушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. За результатами моніторингу, відповідно до частини 6 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" був складений висновок про результати моніторингу закупівлі № UA-2022-01-25-000175-a. З вищевказаним висновком позивач, не погоджується, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, у зв`язку з чим і звернувся до суду.

08 листопада 2022 року, ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду було відкрито провадження в даній адміністративній справі в порядку загального позовного провадження (а.с.22, 23).

22 листопада 2022 року на адресу суду від представника третьої особи надійшли письмові пояснення з приводу даного позову, згідно змісту яких вбачається, що останні підтримує позовні вимоги з мотивів наведених у позові та просить суд такі задовольнити (а.с.28, 29).

09 грудня 2022 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду було задоволено клопотання представника позивача та замінено позивача в адміністративні справі за № 260/4566/22, а саме: Комунальне некомерційне підприємство «Мукачівська центральна районна лікарня» із місцезнаходженням: України, 89600, Закарпатська область, Мукачівський район, місто Мукачево, вул. Миколи Пирогова, буд. 8-13, на його правонаступника - Комунальне некомерційне підприємство «Лікарня Святого Мартина» із місцезнаходженням: Україна, 89600, Закарпатська область, місто Мукачево, вулиця Новака Андрія, будинок 8-13, (а.с.75-77).

09 грудня 2022 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду було закрито підготовче провадження у даній справі та призначено розгляд такої по суті (а.с.78, 79).

14 грудня 2022 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду надійшов відзив на позовну заяву (а.с.86-93).

Пояснив у відзиві наступне, що Північним офісом Держаудитслужби здійснено моніторинг закупівлі позивача: Апаратура для радіотерапії, механотерапії, електротерапії та фізичної терапії, системи для клінічних хімічних аналізів. Інформацію про вказану публічну закупівлю оприлюднено в інформаційно-телекомунікаційній системі Prozorro за номером: UA-2022-01-25-000175-а.

Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації щодо закупівлі, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону № 922-VIII, розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності надання інформації на запит органу державного фінансового контролю.

Під час аналізу досліджено: річний план закупівель на 2022 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію (далі - ТД), затверджену протоколом уповноваженої особи від 25.01.2022 № 77, реєстр отриманих тендерних пропозицій від 11.02.2022, протокол розкриття від 11.02.2022, тендерну пропозицію ТОВ «СІНКРО» (далі - Переможець), повідомлення про намір укласти договір від 17.02.2022, договір від 28.02.2022 № 08-22-79, додаткову угоду № 1 від 18.03.2022 до договору від 28.02.2022 № 08-22-79, додаткову угоду № 2 від 23.03.2022, додаткову угоду № 3 від 04.05.2022, додаткову угоду № 4 від 23.05.2022, додаткову угоду № 5 від 22.06.2022, додаткову угоду № 6 від 28.07.2022, додаткову угоду № 7 від 02.09.2022, додаткову угоду № 8 від 16.09.2022, відповідь Замовника на запит органу державного фінансового контролю від 12.10.2022.

За результатами проведеного моніторингу встановлено порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 31 Закону № 922-VIII, які відображено в оскаржуваному позивачем висновку відповідача від 19.10.2022 № 587.

За результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель при визначенні предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюдненні інформації щодо закупівлі, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону № 922-VIII, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, своєчасності надання інформації на запит органу державного фінансового контролю - порушень не встановлено.

У зв`язку з незгодою Комунального некомерційного підприємства «Мукачівська центральна районна лікарня» з висновком Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі № UA-2022-01-25- 000175-а, позивачем подано позовну заяву.

При цьому, позивачем не зазначено, які саме порушення допущено посадовими особами Північного офісу Держаудитслужби при проведенні моніторингу закупівлі з посиланням на нормативно-правові акти, а викладені відомості про відсутність порушень норм пункту 1 частини 1 статті 31 Закону № 922-VIII є необґрунтованими.

Наведені в адміністративному позові доводи позивача, на думку відповідача, є такими, що не відповідають фактичним обставинам справи.

Враховуючи вищезазначене представник відповідача просив відмовити позивачеві у задоволенні позовних вимог повністю.

Розгляд даної адміністративної справи неодноразово відкладався, у зв`язку з існуванням на те об`єктивних причин.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав заявлені позовні вимог у повному обсязі з мотивів наведених у позовній заяві та просив суд задовольнити позов повністю.

Представник відповідача у судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомленні про дату, час та місце судового розгляду.

Представник третьої особи у судовому засіданні підтримала заявлені позовні вимоги з мотивів наведених у письмових пояснення на позовну заяву та просила суд задовольнити позов повністю.

Заслухавши пояснення представника позивача, представника третьої особи, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить наступних висновків.

Судом встановлено, що Постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 року № 868 "Про утворення Державної аудиторської служби України" утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Згідно із пункту 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43, Держаудитслужба в межах, повноважень, передбачених законом, па основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України видає накази, організовує та контролює їх виконання.

Нормами статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 нього Закону.

Так, Північним офісом Держаудитслужби видано наказ від 07.10.2022 №253 "Про початок моніторингу закупівель".

Підставою для здійснення моніторингу закупівлі є виявлені органом державного фінансового контрою ознаки правопорушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу, відповідно до частини 6 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" був складений висновок про результати моніторингу закупівлі № UA-2022-01-25-000175-а.

Судом встановлено, що з констатуючої частини висновку вбачається, що предметом аналізу були наступні питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» №922-VIII від 25.12.2015 (далі - Закон) (зі змінами), розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності надання інформації на запит органу державного фінансового контролю.

Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель на 2022 рік КНП «Мукачівська ЦРЛ» (далі - Замовник), оголошення про проведення відкритих торгів; тендерну документацію, затверджену протоколом уповноваженої особи від 25.01.2022 р. №77, реєстр отриманих тендерних пропозицій від 11.02.2022, протокол розкриття від 11.02.2022, тендерну пропозицію ТОВ «СІНКРО» (далі - Переможець), повідомлення про намір укласти договір від 17.02.2022, договір про закупівлю від 28.02.2022 № 08-22-79, додаткову угоду №1 від 18.03.2022 до договору від 28.08.2022 №08-22-79, додаткову угоду №2 від 23.03.2022, додаткову угоду №3 від 04.05.2022, додаткову угоду №4 від 23.05.2022, додаткову угоду №5 від 22.06.2022, додаткову угоду №6 від 28.07.2022, додаткову угоду №7 від 02.09.2022, додаткову угоду №8 від 16.09.2022, відповідь Замовника на запит органу державного фінансового контролю від 12.10.2022 року.

За результатами моніторингу відповідачем, як про це ним зазначається, встановлено порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 31 Закону № 922- VIII - не відхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону

Дослідивши висновок про результати моніторингу закупівлі, проаналізувавши вимоги чинного законодавства України, що регулює спірні правовідносини, врахувавши мотиви та підстави, що слугували його наданню, суд приходить висновку про наявність підстав для визнати протиправним та скасування висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2022-01-25-000175-a, а також про зобов`язання здійснення заходів щодо усунення виявлених порушень, виходячи з наступного.

В констатуючій частині висновку про результати моніторингу закупівлі UA-2022-01-25-000175-а міститься висновок про те, що Замовником порушено вимоги абзацу другого пункту першого частини першої статті 31 Закону, в частині не відхилення тендерної пропозиції учасником/переможцем ТОВ «СІНКРО» як такої, що не відповідає кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 Закону № 922-VIII.

Статтею 16 Закону передбачено, що Замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Частина друга даної статті встановлює, що Замовник установлює один або декілька таких критеріїв, зокрема одним із них є наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій.

Абзацом 2 частини третьої статті 16 Закону визначено, що якщо для закупівлі робіт або послуг замовник встановлює кваліфікаційний критерій такий як наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій та/або наявність працівників, які мають необхідні знання та досвід, учасник може для підтвердження своєї відповідності такому критерію залучити спроможності інших суб`єктів господарювання як субпідрядників/співвиконавців.

Відповідно пункту 1 та пункту 2 Додатку 3 Документації тендерних торгів на закупівлю, затвердженої рішенням уповноваженої особи Комунального некомерційного підприємства «Мукачівська центральна районна лікарня» № 77 від 25.01.2022 р., Замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям, а саме:

1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально- технічної бази та технологій;

2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід.

Також у абзаці 2 частини третьої статті 16 Закону № 922-VІII зазначено, що якщо для закупівлі робіт або послуг замовник встановлює кваліфікаційний критерій такий як наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій та/або наявність працівників, які мають необхідні знання та досвід, учасник може для підтвердження своєї відповідності такому критерію залучити спроможності інших суб`єктів господарювання як субпідрядників/співвиконавців.

Відтак, учасник, укладаючи Договір на виконання послуг, передбачених тендерною документацією, бере на себе зобов`язання по виконанню таких робіт/послуг та не обмежений у праві використання технічних засобів інших суб`єктів господарювання, як орендованих так з залученням субпідрядників/співвиконавців.

Так, відповідач у висновку про результати моніторингу закупівлі UA-2022-01-25-000175-а зазначає, що «аналізом інформації, розміщеної на веб порталі Уповноваженого органу встановлено, що в складі тендерної пропозиції переможця не було надано вищезазначених довідок». Дане твердження є хибним та не відповідає дійсності, адже на веб-порталі Уповноваженого органу (режим доступу - https://prozorro.gov.ua/tciidcr/UA--2022-01-25-000175-а), у документах учасника ТОВ «СІНКРО» у файлі під назвою «Ст. 16.pdf» містяться вищезазначені довідки (роздрукований варіант надаємо суду). Відтак, підстав відхилення Замовником тендерної пропозиції Переможця не було.

Також зазначаємо, що 11.10.2022 року на веб-сайті Уповноваженого органу було опубліковано Запит Держаудитслужби України про надання пояснень, у якому просить надати пояснення щодо того, яким чином та на підставі яких документів Замовником здійснено обґрунтування технічних, кількісних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення та визначено його очікувану вартість. Також Держаудитслужба просила надати посилання на сторінку власного веб-сайту на якому розміщено обґрунтування технічних, кількісних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі. Проте жодних пояснень щодо невідповідності тендерних пропозицій переможця вимогам тендерної документації у запиті не містилося.

Щодо Наказу Північного офісу Держаудитслужби від 07.10.2022 №253.

З вказаного наказу вбачається, що при його виданні, начальник Офісу Олександр Карабанов керувався, окрім положень Закону України «Про правовий режим воєнного стану» та Закону України «Про публічні закупівлі», також і Положенням про Північний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 №23.

При опрацюванні Положення про Північний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 №23 (режим доступу - https://zakon.rada.gov.Ua/rada/show/v0023889-16#Text) Позивачем у справі встановлено, що згідно п.1 вказаного Положення, у складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління у Вінницькій, Житомирській, Черкаській, Чернігівській областях (далі - управління). Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно. У м. Києві та на території Київської області реалізацію державного фінансового контролю здійснює апарат Офісу. На території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників.

Зважаючи на те, що державний фінансовий контроль був реалізований відповідачем на території Закарпатської області, яка не входить до переліку адміністративно-територіальних одиниць, що підвідомчі Північному офісу, суд зазначає, що безумовною підставою для видачі наказу «Про початок моніторингу закупівель» від 07.10.2022 №253 мало б бути відповідне доручення Голови Держаудитслужби та/або його заступників, якого не значиться у такій позиції наказу як «Підстава».

Щодо зобов`язання усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень).

У третьому пункті Розділу «Констатуюча частина» оскаржуваного висновку Північний офіс Держаудитслужби зобов`язав Замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

При формуванні зобов`язальної частини Висновку, відповідач, як про це зазначено, керувався статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Дослідивши зазначений пункт Висновку, суд приходить до наступного висновку.

Щодо суті зобов`язальної частини. Як зазначалось Позивачем у п.4 позову, Північний офіс Держаудитслужби зобов`язав здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

З огляду на правову природу письмової вимоги відповідача, вона породжує правові наслідки (зокрема обов`язки) для свого адресата, відтак наділена рисами правового акта індивідуальної дії (з урахуванням її змістовної складової, незалежно від форми документу, в якому вона міститься), і може бути предметом судового контролю в порядку адміністративного судочинства у разі звернення із відповідним позовом.

При цьому «законність» письмової вимоги контролюючого органу безумовно передбачає її обґрунтованість, тобто наявність підстав для її скерування адресату.

У даній справі зміст спірної вимоги, яка є індивідуально-правовим актом, полягає в тому, щоб «усунути виявлені порушення», встановлені контролюючим органом.

Водночас, спірна вимога, як індивідуально- правовий акт, в силу закону обов`язкова до виконання підконтрольною установою, прийнята з порушенням вимог закону щодо її змісту, оскільки є неконкретизованою.

Зазначивши у вимозі про необхідність «усунути виявлені порушення згідно вимог чинного законодавства» відповідач не вказав, які саме конкретні дії, та на підставі яких саме конкретних положень закону повинен здійснити позивач для усунення негативних, на погляд Відповідача, наслідків.

Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених законодавчих актів, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до можливого порушення Позивачем чинного законодавства. Зазначене в світлі обов`язкового характеру спірної вимоги в частині корегування роботи підконтрольної установи є порушенням вимог закону в частині змісту вимоги як акту індивідуальної дії.

Під час вирішення справ, предметом яких є правомірність вимог контролюючих органів, скерованих на адресу підконтрольних суб`єктів, судам належить, виходячи із правової природи письмової вимоги контролюючого органу, враховувати чи прийнята вона на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством.

З метою встановлення того, чи контролюючим органом при прийнятті спірної вимоги владні управлінські функції реалізовані у передбачений законом спосіб, суду належить надати правову оцінку змісту вимоги як індивідуально-правового акта.

Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 25.11.1999р. за заявою № 25594/94 у справі «Гешмен і Герруп проти Сполученого Королівства» суд вказав, що однією з вимог, яка випливає зі словосполучення «встановлений законом», є передбачуваність. Норму не можна вважати «законом», якщо вона не сформульована достатньо чітко, що дає особі можливість керуватися цією нормою у своїх діях.

Також варто зазначити і те, що у констатуючій частині висновку, Північним офісом Держаудитслужби не зазначено кого саме зобов`язує Північний офіс Держаудитслужби здійснити заходи, та яку саме інформацію та/або які саме документи оприлюднити через електронну систему закупівель, які б свідчили про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Формуючи зобов`язальну частину висновку, відповідач вказує на можливість вжиття заходів припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору.

З приводу зазначеного, суд зазначає наступне.

Порядок припинення зобов`язання врегульований Главою 50 Цивільного кодексу України.

Так, частиною першою статті 598 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом.

Що ж до переліку підстав припинення зобов`язань, то в даному випадку звертаємо увагу Суду, що такі підстави визначені положеннями ст.ст. 599-601, 604-609 Цивільного кодексу України, у яких вказано, що зобов`язання припиняється:

1) у зв`язку з виконанням зобов`язання;

2) у зв`язку з переданням відступного;

3) шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог;

4) за домовленістю сторін;

5) у зв`язку з прощенням боргу;

6) поєднання боржника і кредитора в одній особі;

7) у зв`язку з неможливістю виконання зобов`язання;

8) у зв`язку зі смертю фізичної особи;

9) у зв`язку з ліквідацією юридичної особи. Проте, жодна з встановлених законодавцем підстав, не може бути застосована на виконання зобов`язальної частини висновку.

Відповідно до вимог статті 629 Цивільного кодексу України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом (ч. 1, 2 ст. 651 Цивільного кодексу України).

Окрім того, ст. 43 Закону України «Про публічні закупівлі», що є нормативно- правовим актом у сфері публічних закупівель, визначено виключні випадки, що зумовлюють нікчемність укладеного за результатами проведення процедури публічної закупівлі договору. Такими, зокрема, є:

1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону;

2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону;

3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону;

4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону

На підставі викладеного, суд прийшов висновку, що публічно-владні управлінські функції реалізовані Північним офісом Держаудитслужби при прийнятті спірного висновку, не у спосіб передбачений законом.

Щодо положень статей 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні».

Положеннями ст. 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» визначено поняття контролю за дотриманням законодавства у сфері закупівель. Що ж стосується питання проведення моніторингу, то норми вказаної статті зводяться до того, що моніторинг закупівлі проводиться в порядку, визначеному Законом України «Про публічні закупівлі» та здійснюється за місцем знаходження органу державного фінансового контролю.

Положеннями ст. 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» визначено права органу державного фінансового контролю.

Відтак, системний аналіз статей вказаного нормативно-правового акту вказує на те, що вони є декларативними, та не визначають права органу державного фінансового контролю на пред`явлення обов`язкових до виконання вимог.

У відповідності до статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України та з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано (п. 1. 2 ч. 2 ст. 2 КАС України).

Статтею 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Однак, захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно частини 1 статті 25 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Згідно з приписами статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази відповідача як суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності свого рішення та доказів, наданих позивачем, суд дійшов висновку, що матеріали справи не містять достатніх та беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню.

В силу вимог статті 139 КАС України понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст. ст. 5, 9, 19, 77, 139, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Комунального некомерційного підприємства «Лікарня Святого Мартина» (вул. Новака Андрія, буд. 8-13, м. Мукачево, Закарпатська область, 89600, ) до Північного офісу Держаудитслужби (вул. Січових Стрільців, буд. 18, м. Київ, Київська область, 04053, ), третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «СІНКРО» (вул. Гагаріна, 42/1, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, ) про визнання протиправним та скасування висновку - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати висновок від 19 жовтня 2022 року про результат моніторингу процедури закупівлі № UA-2022-01-25-000175-a, який проводиться Північним офісом Держаудитслужби.

3. Стягнути на користь Комунального некомерційного підприємства «Лікарня Святого Мартина» (вул. Новака Андрія, буд. 8-13, м. Мукачево, Закарпатська область, 89600, ) за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби (вул. Січових Стрільців, буд. 18, м. Київ, Київська область, 04053, ) судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2481,00 грн. (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяД.В. Іванчулинець