Справа № 580/6429/22
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2022-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28 грудня 2022 року справа № 580/6429/22

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В. Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи № 580/6429/22 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18000, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

23.12.2022 вх. № 40192/22 ОСОБА_1 , звернувшись до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, просить:- визнати протиправними дії з 01.12.2019 Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо нездійснення перерахунку пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки ДУ «ТМО МВС України» по Черкаській області про розмір грошового забезпечення від 28.10.2022 № 33/44/1-С-3047/08-1637; - зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області перерахувати та виплатити з 01.12.2019 пенсію ОСОБА_1 на підставі довідки ДУ «ТМО МВС України» по Черкаській області про розмір грошового забезпечення від 28.10.2022 № 33/44/1-С-3047/08-1637.

Додатково просить суд стягнути з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача судові витрати у розмірі 992,40 грн.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Згідно з частиною 1 статті 5 КАС України передбачено право кожної особи в порядку, встановленому цим Кодексом, на звернення до адміністративного суду, якщо особа вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

У позовній заяві не зазначено, яке право позивача порушено, якими саме діями (бездіяльністю) у контексті першої вимоги щодо виплати ненарахованої/недонарахованої пенсії відповідачем з огляду на критерії частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у контексті помилково обраного способу захисту за частиною 1 ст. 5 КАС України, тому позивач має оформити позовну заяву відповідно до вимог статті 160, 161 КАС України. Відповідно до постанови Верховного Суду України від 24.11.2015 у справі №п/800/259/15 бездіяльність - це триваюча пасивна поведінка суб`єкта, що виражається у формі невчинення дії (дій), яку він зобов`язаний був і міг вчинити. Позивач не вказав яку норму порушено саме відповідачем, зміст норми, її аналіз, тлумачення та аргументи в чому саме полягає протиправність дії чи бездіяльності, коли цю норму застосовував (або не застосовував), до чого це призвело.

У позовній заяві варто навести свої аргументи, доводи та міркування у контексті обраного способу щодо зобов`язання вчинити дії. Зміст вимог позовної заяви необхідно сформувати відповідно до п.п. 4, 5 та 9 ч. 5 ст. 160 КАС України, врахувавши різне правове регулювання способу захисту за п. 3 та п. 4 ч. 1 ст. 5 КАС України. Позивач не обрав формалізований спосіб захисту з урахуванням повнважень суду відповідно до ст.245 КАСУ.

Відповідно до частиини 4 ст.161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивачем до позовної заяви додано клопотання про поновлення строку звернення до суду, де позивач з покликанням на статтю 51 Закону №2262, без зазначення частини та на введення режиму воєнного стану в Україні стверджує, що «перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком», проте доказів щодо рішень КМУ про зміну розміру якої саме складової грошового забезпечення позивача та/або у зв`язку із підвищенням пенсії не надає. Позивач доказів підтвердження вини відповідача (принцип презумпції знання закону закріплений у статті 68 Конституції України; принцип презумпції усвідомлення особою протиправності діяння; необережна форма вини/умисел як кваліфікація злочину) та міру втручання у яке саме право у сфері пенсійного забезпечення допущене суб`єктом владних повноважень з якого саме часу не зазначає, позаяк результат вирішення справи №826/3858/18 щодо нормативно-правового акта розміщений/оприлюднений у загальнодоступній системі ЄДРСР.

Велика Палата Верховного Суду у справі №990/115/22 зазначила, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Покликання позивача, що Віденською конвенції про цивільну відповідальність за ядерну шкоду встановлено тридцятирічний строк позовної давності за вимоги відшкодування ядерної шкоди, суд вважає необгрунтованим, позаяк у публічно -правовому спорі предметом є право на соціальний захист, стосується пенсійних виплат, призначених за вислугу років в органах внутрішніх справ, відтак не стосується гарантій передбачених законодавством України для відшкодування ядерної шкоди.

Обставин та доказів, що би унеможливили (не залежали від волі позивача) звернення із даним позовом до суду у шестимісячний строк із дати отримання, як зазначає позивач неналежного розміру пенсії, позивачем не зазначено, доказів підтвердження таких обставин до суду не надано, у зв`язку із чим заявлені позивачем підстави поновлення строку звернення до суду, суд визнає неповажними.

Суд зазначає, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі Perez De Rada Cavanilles проти Іспанії, від 28.10.1998, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 ЄКПЛ, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи, для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Верховний Суд у справі № 552/3407/17 дійшов висновку, що під «підвищенням пенсії» розуміється тільки таке збільшення суми нарахування, яке здійснюється відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, тобто випадки, коли пенсія була неправомірно недонарахована і у подальшому на підставі рішення суду нарахована в належному обсязі, не належать до «підвищення пенсії».

Позивач не обгрунтував про порушення яких саме прав відповідачем з 01.12.2019 йдеться, надавши довідку від 28.10.2022, позаяк не доводить доказами і аргументами, що з саме вини відповідача не здійснений перерахунок. Верховний Суд у пункті 40 рішення від 17.12.2019 у справі № 160/8324/19 зазначив: до моменту отримання належної довідки від уповноваженого органу у пенсійного органу не виникає обов`язку з перерахунку пенсії відповідача.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 5, 123, 160, 161, 169, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: обгрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем; надання доказів на підтвердження протиправних дій та/або бездіяльності відповідача у контексті обрання формалізованого способу згідно частини 1 статті 5 КАС України; доказів, починаючи з 01.12.2019, щодо обгрунтування вини відповідача; обгрунтованого клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших причин та доказів поважності пропуску строку звернення до суду.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА