Справа № 200/2412/22
Суддя: Голуб В.А.
Дата ухвалення: 2022-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 грудня 2022 року Справа№200/2412/22

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Голуб В.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (без повідомлення учасників справи) адміністративну справу за позовом Головного управління ДПС у Донецькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю "КС-МЕГАТРЕЙД" про стягнення заборгованості у розмірі 15 300, 00 грн, -

У С Т А Н О В И В:

Позивач, Головне управління ДПС у Донецькій області, звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "КС-МЕГАТРЕЙД" про стягнення заборгованості у розмірі 15 300, 00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що оскільки станом на дату подання позовної заяви за Товариством з обмеженою відповідальністю КС-МЕГАТРЕЙД рахується сума податкового боргу у розмірі 15 300, 00 грн та заходи, вжиті податковим органом щодо стягнення такого боргу з платника податків, до його погашення не призвели, тому податковий орган вважає, що він правомірно, в межах повноважень та у спосіб, визначений чинним законодавством, звернувся до суду з адміністративним позовом про стягнення суми боргу. У зв`язку із чим позивач просить суд стягнути кошти з рахунків у банківських установах, які обслуговують Товариство з обмеженою відповідальністю КС-МЕГАТРЕЙД в рахунок погашення податкового боргу на загальну суму 15 300, 00 грн.

В установлений законом строк, відповідачем відзив на адміністративний позов не поданий. Згідно з приписами статті 175 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; позивачу, іншим відповідачам, третім особам - копію відзиву та доданих до нього документів. Частиною другою вказаної статті КАС України визначено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Ухвалою від 14.02.2022 Донецький окружний адміністративний суд прийняв до розгляду позовну заяву Головного управління ДПС у Донецькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю КС-МЕГАТРЕЙД про стягнення заборгованості у розмірі 15 300, 00 грн та відкрив провадження по справі № 200/2412/22. Розгляд адміністративної справи № 200/2412/22 суд вирішив здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Суд вважає за необхідне звернути увагу, що як вбачається з матеріалів справи, ухвала суду про відкриття провадження була направлена відповідачу на його зареєстровану адресу, як то передбачено п. 1 ч. 4 ст. 124 КАС України.

Разом з тим, конверт було повернуто із відміткою «за закінченням встановленого терміну зберігання».

Згідно з пунктом 4 частини шостої статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є день поставлення в поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Частиною одинадцятою статті 126 КАС України передбачено, що в разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Згідно з пунктами 99, 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку (затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270) у разі відсутності адресата поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику за закінченням встановленого строку зберігання.

Водночас до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками "за закінченням терміну зберігання", "адресат вибув", "адресат відсутній" і т. п., з врахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Вказана правова позиція висловлена в ухвалі Верховного Суду від 19 січня 2022 року по справі № 640/15287/20.

Водночас, пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи і такі критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі Фрідлендер проти Франції ).

Крім того, з метою дотримання строку розгляду справи, судом забезпечено належне повідомлення відповідача шляхом викладення на офіційний вебсайт Донецького окружного адміністративного суду ухвали суду від 14.02.2022.

За приписами частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Враховуючи відсутність клопотань сторін щодо розгляду справи у судовому засіданні, справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення сторін.

Разом з тим, суд зазначає, що Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації в Україні введено воєнний стан із 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указами Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022, від 18 квітня 2022 року № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», від 22 квітня 2022 року № 259/2022, від 17 травня 2022 року № 341/2022, від 12 серпня 2022 № 573/2022, від 7 листопада 2022 року № 757/2022, затверджених Законами України «Про продовження дії воєнного стану в Україні» від 15 березня 2022 № 2119, від 21 квітня 2022 року № 2212, від 22 травня 2022 року № 2263, від 15 серпня 2022 року № 2500-IX, від 16 листопада 2022 року № 2738-IX відповідно, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 5 год 30 хв 26 березня 2022 року строком на 30 діб, з 5 год 30 хв 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, з 5 год 30 хв 25 травня 2022 року строком на 90 діб, з 5 год 30 хв 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, з 5 год 30 хв 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

З огляду на введення на території України воєнного стану, справа розглянута судом протягом розумного строку.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Позивач, Головне управління ДПС у Донецькій області, є відокремленим підрозділом Державної податкової служби України (код ЄДРПОУ юридичної особи: Державної податкової служби України 43005393, код ЄДРПОУ ВП: 44070187) та у відповідності до норм Податкового кодексу України є органом державної влади, уповноваженим здійснювати функцію контролю за своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування і сплати податків та зборів, установлених цим Кодексом, а також перевіряти достовірність цих документів щодо правильності визначення об`єктів оподаткування і обчислення податків та зборів.

Судом встановлено, що відповідач, Товариство з обмеженою відповідальністю КС-МЕГАТРЕЙД, зареєстрований за адресою: Україна, 84313, Донецька обл., м. Краматорськ, пр. Миру, буд. 8 та перебуває на обліку платників податків у Головному управлінні ДПС у Донецькій області (а.с.7-9).

Станом на 02.02.2022 за відповідачем рахується податковий борг у розмірі 15 300, 00 грн., що раніше не був заявлений до суду, який виник з причини донарахованих штрафних санкцій, а саме:

15 300, 00 грн - податкове повідомлення-рішення (форма «ПС») № від 09.01.2019 (а.с.10-11), яке винесено на підставі акту перевірки від 26.11.2018 № 970/05-99-44-03/37259416 (а.с.14-15).

Крім того, судом встановлено, що як акт перевірки, так і податкові повідомлення-рішення були направлені на адресу відповідача, проте конверти було повернуто до податкового органу із відміткою «за закінченням терміну зберігання».

У зв`язку з несплатою відповідачем узгоджених податкових зобов`язань контролюючим органом було сформовано податкову вимогу форми Ю № 6750-44 від 27.03.2019 на суму 15 300, 00 грн, яка була направлена відповідачу на його податкову адресу. За даними позивача, вказана вимога не оскаржувалась відповідачем та не відкликалась.

При цьому, як вбачається з картки особового рахунку Товариства з обмеженою відповідальністю КС-МЕГАТРЕЙД, за останнім рахується податковий боргу у розмірі 15 300, 00 грн (а.с.16-19).

Проаналізувавши встановлені обставини справи та норми законодавства України, яке регулює спірні правовідносини, суд вважає позовну заяву такою, що підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вимогами ч. 1 ст. 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Керуючись положеннями вищевказаних законів, Кодексом та контекстом Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, в першу чергу, суд вважає роз`яснити предмет доказування у даній справі.

Так, предметом доказування в адміністративній справі є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Зважаючи на те, що вимогою заявленого позову є стягнення податкового боргу, предметом доказування у даній справі є обставини, які свідчать про наявність підстав, з якими закон пов`язує факт узгодженості податкової заборгованості; встановлення факту її сплати в добровільному порядку або встановлення відсутності такого факту, тощо.

При цьому питання правомірності винесеного контролюючим органом податкового повідомлення-рішення не охоплюється предметом даного позову, оскільки податкове повідомлення-рішення суб`єкта владних повноважень не є предметом позову у цій справі, а отже суд не має процесуальних повноважень у межах розгляду даної справи здійснювати його правовий аналіз.

Отже, в рамках адміністративної справи за позовом Головного управління ДПС у Донецькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю КС-МЕГАТРЕЙД у суду відсутні повноваження щодо перевірки правомірності виникнення податкового боргу та застосування щодо позивача штрафних санкцій.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13 лютого 2018 року по справі № 826/18379/14.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 року № 2755-VI (на момент виникнення спірних правовідносин) (далі - Податковий кодекс України).

Відповідно до пункту 41.1 ст.41 Податкового кодексу України контролюючими органами є органи доходів і зборів - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування єдиної державної податкової, державної митної політики в частині адміністрування податків і зборів, митних платежів та реалізує державну податкову, державну митну політику, забезпечує формування та реалізацію державної політики з адміністрування єдиного внеску, забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями при застосуванні податкового та митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску (далі - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику), його територіальні органи.

Згідно з пунктом 41.2 ст. 41 Податкового кодексу України органами стягнення є виключно контролюючі органи, уповноважені здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску у межах повноважень, а також державні виконавці у межах своїх повноважень. Органом стягнення, у відповідності до приписів підпункту 14.1.137. пункту 14.1. ст. 14 Податкового кодексу України, є державний орган, уповноважений здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу в межах повноважень, встановлених цим Кодексом та іншими законами України.

Таким чином, позивач - є суб`єктом владних повноважень, який в даних правовідносинах реалізує повноваження, надані йому Податковим кодексом України.

Згідно зі ст. 67 Конституції України кожний зобов`язаний сплачувати податки та збори в порядку та розмірах, встановлених законом.

Приписами підпунктів 16.1.3 та 16.1.4 пункту 16.1 ст.16 Податкового кодексу України визначено, що платник податків зобов`язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів; сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно (пункт 31.1 статті 31 Податкового кодексу України).

Підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України передбачено, що грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, податковий борг - це сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Пунктом 59.1 статті 59 Податкового кодексу України визначено, що у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Пунктом 57.3 статті 57 Податкового кодексу України передбачено, що у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

Пунктом 59.1 статті 59 Податкового кодексу України визначено, що у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення. Податкова вимога не надсилається (не вручається), якщо загальна сума податкового боргу платника податків не перевищує двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. У разі збільшення загальної суми податкового боргу до розміру, що перевищує двадцять неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, контролюючий орган надсилає (вручає) податкову вимогу такому платнику податків.

Згідно з пунктом 59.5 ст. 59 Податкового кодексу України у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Відповідно до пункту 20.1.19 пункту 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України; стягувати суми недоїмки із сплати єдиного внеску; стягувати суми простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно з пунктом 87.2 статті 87 Податкового кодексу України джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.

Поряд з цим, суд зазначає, що право податкового органу звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини, передбачено підпунктом 20.1.34 пункту 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України.

Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що податковий борг виник внаслідок несплати відповідачем узгоджених податкових зобов`язань, а передбачені чинним законодавством заходи не призвели до погашення вказаного податкового боргу.

При цьому, суд звертає увагу, що відповідач не вчинив жодних дій для спростування доводів позивача та не надав суду доказів, які б свідчили про відсутність в останнього податкової заборгованості.

Таким чином, враховуючи наявність у відповідача податкового боргу, підтвердженого наданими позивачем доказами, суд дійшов висновку, що позовна вимога про стягнення з відповідача податкового боргу у розмірі 15 300, 00 грн. є обґрунтованою та підлягає задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

З огляду на наведене, суд не вбачає підстав для розподілу судових витрат.

Керуючись ст.ст.2-15, 19-20, 42-48, 72-77, 90, 118, 139, 159-165, 199, 244-247, 255, 257-263, 295, 297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Головного управління ДПС у Донецькій області (код ЄДРПОУ ВП: 44070187, 87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська, 59) до Товариства з обмеженою відповідальністю КС-МЕГАТРЕЙД (, Україна, 84313, Донецька обл., м. Краматорськ, просп. Миру, буд. 8) про стягнення податкового боргу, - задовольнити в повному обсязі.

Стягнути кошти з рахунків у банківській установах, які обслуговують Товариство з обмеженою відповідальністю КС-МЕГАТРЕЙД у рахунок погашення податкового боргу на загальну суму 15 300, 00 грн (п`ятнадцять тисяч триста гривень).

Повний текст рішення складено 30.12.2022.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.А. Голуб