Справа № 640/12712/20
Суддя: Уханенко С.А.
Дата ухвалення: 2022-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

29 грудня 2022 року0

м. Київ

справа №640/12712/20

адміністративне провадження № К/990/35498/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Уханенка С.А.,

суддів- Кашпур О.В., Мацедонської В.Є.,

перевірив касаційну скаргу Київської обласної прокуратури на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 жовтня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 серпня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Прокуратури Київської області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Прокуратури Київської області, в якому просив: визнати протиправними дії відповідача щодо невинесення ним постанови, передбаченої частиною першої статті 12 Закону України від 01 грудня 1994 року № 266/94-ВР «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» (далі - № 266/94-ВР); зобов`язати Прокуратуру Київської області винести постанову, передбачену частиною першої статті 12 Закону № 266/94-ВР; зобов`язати Прокуратуру Київської області у місячний термін з дня набрання законної сили рішенням суду та не пізніше трьох діб після винесення такої постанови про розмір шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду, надіслати її копію, завірену гербовою печаткою, йому для звернення до органу державного казначейства.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 жовтня 2021 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 серпня 2022 року, позов задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Прокуратури Київської області щодо неприйняття постанови про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, чи прокуратури згідно із заявою ОСОБА_1 . Зобов`язано Прокуратуру Київської області прийняти постанову про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, чи прокуратури згідно із заявою ОСОБА_1 відповідно до статті 12 Закону № 266/94-ВР. В іншій частині позову відмовлено.

20 грудня 2022 року Київська обласна прокуратура надіслала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 жовтня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 серпня 2022 року, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення ними норм процесуального права. Заявник просить переглянути і скасувати оскаржені судові рішення та відмовити в позові.

Предметом спору у цій справі є правомірність відмови органу прокуратури прийняти постанову про відшкодування особі шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, чи прокуратури, передбачену статтею 12 Закону № 266/94-ВР.

Перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з таких підстав.

Згідно з частиною першою статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків, якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Порядок розгляду справ за правилами спрощеного позовного провадження, визначений Главою 10 КАС України.

Так, частинами першою - другою статті 257 КАС України установлено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з частиною четвертою статті 257 КАС України такими винятками є справи у спорах: щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 червня 2020 року розгляд справи призначено та справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження.

Підстав, за яких судові рішення, постановлені у зазначеній справі можливо віднести до випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України судом касаційної інстанції не встановлено.

Верховний Суд відхиляє аргументи заявника про те, що справа стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, з посиланням на відсутність у позивача статусу «підозрюваної особи» та складність подальшого виконання таких судових рішень, так як, вирішуючи такі спори, суди надають правову оцінку, в залежності від обставин, установлених у кожній конкретній справі. Водночас Київська обласна прокуратура жодним чином не обґрунтувала чим ця справа є особливою, із зазначенням новітніх, проблемних та раніше ґрунтовно не досліджуваних питань права, а доводи заявника щодо відсутності у ОСОБА_1 статусу «підозрюваної особи» при зверненні до суду з вимогою про відшкодування шкоди є безпідставними, так як ці обставини жодним чином не впливають на вирішення цього спору. Так, вирішуючи спір, суди перевіряли правомірність відмови органу прокуратури винести постанову, передбачену статтею 12 Закону № 266/94-ВР. Питання безпосереднього відшкодування шкоди у цій справі судом не вирішувалося, так як позивач не заявляв такі вимоги. Крім того, вирішуючи спір та задовольняючи позов, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції застосував висновки Верховного Суду, сформовані у справі 460/357/19 щодо застосування положень статті 12 Закону № 266/94-ВР та Положення про застосування Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду", затвердженого наказом Міністерства юстиції, Генеральної прокуратури та Міністерства фінансів України від 04 березня 1996 року №6/5/3/41, що наразі вирішує проблематику таких спорів та одночасно спростовує аргументи заявника щодо відсутності такого висновку.

У касаційній скарзі відсутні обґрунтовані аргументи, що спростовують висновки судів першої та апеляційної інстанцій, а лише загальні посилання на складність подальшого виконання таких судових рішень не свідчить, що розгляд цієї справи судом касаційної інстанції буде мати вплив на формування судової практики у такій категорії справ.

Правила, запроваджені законодавцем щодо обмеження права на касаційне оскарження, відповідають статті 129 Конституції України, згідно з пунктом 8 частини другої якої основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та, у визначених законом випадках, - на касаційне оскарження судового рішення.

Зазначена конституційна норма кореспондується з положеннями частини першої статті 14 Закону України "Про судоустрій і статус суддів".

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З огляду на відхилення Верховним Судом, зазначених заявником виняткових обставин, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України, які є передумовою для перевірки вмотивованості підстав, визначених частиною четвертою статті 328 КАС України, у відкритті касаційного провадження у цій справі необхідно відмовити.

За таких обставин, Суд не вирішує клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку.

Керуючись статтями 248, 328, 333 КАС України, Суд

У Х В А Л И В :

1. У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Київської обласної прокуратури на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 жовтня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 серпня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Прокуратури Київської області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії відмовити.

2. Копію ухвали направити заявнику за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний кабінет», а у разі його відсутності - на офіційну електронну адресу або засобами поштового зв`язку.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: С.А. Уханенко

Судді: О.В. Кашпур

В.Е. Мацедонська