Справа № 160/8463/22
Суддя: Панченко О.М.
Дата ухвалення: 2022-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

28 грудня 2022 року м. Дніпросправа № 160/8463/22

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Панченко О.М. (доповідач),

суддів: Іванова С.М., Чередниченка В.Є.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за апеляційною скаргою Закарпатської митниці

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 вересня 2022 року (м. Дніпро, суддя Луніна О.С.) у справі № 160/8463/22

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НТС-ПАРТНЕР»

до Закарпатської митниці

про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товару,-

встановив:

У червні 2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю «НТС-ПАРТНЕР» (далі позивач) звернулось до суду із позовом до Закарпатської митниці (далі відповідач або скаржник), в якому просило визнати протиправним та скасувати прийняте Закарпатською митницею рішення про коригування митної вартості товарів від 18.05.2022

№ UA305000/2022/000027/1.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 вересня 2022 року адміністративний позов задоволено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що спірне рішення митного органу є необґрунтованим, висновки відповідача базуються на припущеннях, без об`єктивної та перевіреної інформації.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Вимоги апеляційної скарги відповідача мотивовано, зокрема тим, що пункт 44 декларації UA305110/2022/009443 містить посилання позивача на коносамент

№ ZJSM21121021 від 01.01.2022. Крім того, що в декларації продавцем та відправником товару є ATCP GROUP B.V. Нідерланди, а згідно коносаменту № ZJSM21121021 вантажовідправник CHAOZHOU SANTAI PORCELAIN CO, LTD (Китай). Скаржник зазначає, що фактурна вартість товару є значно нижчою за фактурну вартість аналогічних товарів на умовах FOB від цього виробника товарів, позивачем подано прайс-лист продавця замість прайс-листа виробника. Вказує, що він правомірно застосував резервний метод визначення митної вартості товару, при визначені числового значення митної вартості товару за основу взято ЄАІС Держмитслужби інформація щодо митної вартості аналогічних товарів.

З огляду на це, скаржник просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволені адміністративного позову відмовити повністю.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу відповідача, у якому підтримав висновки суду першої інстанції та просив залишити рішення без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження у відповідності до приписів ст. 311 КАС України.

Дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги дотримання судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, апеляційний суд зазначає наступне.

Судом першої інстанції встановлено та сторонами не заперечується, що 03.06.2022 року Товариством з обмеженою відповідальністю «НТС-ПАРТНЕР» для здійснення митного контролю та митного оформлення було подано до Закарпатської митниці митну декларацію № UA305110/2022/009443 на наступний товар: «Посуд столовий фарфоровий: салатники, тарілки, блюда, чашка з блюдцем, цукорниця, масельничка, підставка для серветок, сільничка, перечниця, бульйонниця, кухоль, заварник, чашка, блюдце» торговельної марки TUDOR ENGLAND китайського походження виробництва CHAOZHOU SANTAI PORCELAIN CO, LTD (Китай) із зазначенням основного методу визначення митної вартості товару (за ціною договору) на рівні 1,5305 долари США/кг.

Товар поставлявся на підставі зовнішньоекономічного контракту № 290/Е від 01.12.2021 року про поставку товару, укладеного між ATCP GROUP B.V., Нідерланди (продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «НТС-ПАРТНЕР» (покупець), за умовами якого продавець продає, а покупець купує посуд порцеляновий та керамічний (далі - товар), ціна, асортимент, кількість і умови поставки якого вказані у комерційному рахунку, який є невід`ємною частиною контракту.

Відповідно до п. 2. Контракту ціна за товар, що поставляється за цим контрактом, і загальна вартість контракту визначається у доларах США. Загальна сума контракту становить 300 000, 00 доларів США.

За умовами п. 3.3 Контракту, вантажовідправником товару виступає партнер продавця компанія виробник CHAOZHOU SANTAI PORCELAIN CO, LTD (Китай).

24.12.2021 року сторонами Контракту підписано Специфікацію № 1 до контракту № 290/Е від 01.12.2021 року, у якій визначено перелік товару, який поставляється та його кількість, зазначено ціну товару та умови поставки.

На виконання п.1 Контракту, 24.12.2021 року складено комерційний рахунок № 20211224, в якому зазначено ціна, асортимент, кількість і умови поставки.

У специфікації та комерційному рахунку зазначено суму поставки у розмірі 14 614,20 дол. США.

У митній декларації країни відправлення сума вартості товару також зазначена у розмірі 14 614.20 дол. США.

Разом з декларацією митної вартості ТОВ «НТС-ПАРТНЕР» надано Закарпатській митниці документи, які підтверджують митну вартість товару:

Зовнішньоекономічний контракт №290/Е від 01.12.2021 року;

Рахунок (інвойс) № 20211224 від 24.12.2021;

Специфікацію № 1 від 24.12.2021;

Митну декларацію країни відправлення № 41995894 від 24.12.2021;

Рахунок перевізника від 25.04.2022 № CLL279/22 та 23.05.2022 № CLL279.3/22;

Довідка перевізника № CLL14406 від 27.05.2022.

За результатом розгляду поданих документів, Закарпатська митниця повідомила позивача про наступне.

«Товар імпортується на умовах поставки FOB SHEKOU, SHENZHEN (Китай) переміщується у 40-футовому морському контейнері підвищеної місткості (High Cube), вага нетто товарів 19862,50 кг. Переміщення товару здійснювалось шляхом морського фрахту даного контейнера по маршруту FOB порт SHEKOU (Китай) порт CONSTANTA (Румунія) та далі за маршрутом автоперевезення від порту CONSTANTA (Румунія) до міста Виноградів (Україна). При цьому, в коносаменті № ZJSM21121021 від 01.01.2022 року порт призначення вказаний Одеса (Україна), а в заявках на перевезення № CLL14406-1 та № CLL14406-2 вказано порт Константа (Румунія), в той час як ці заявки виписані значно раніше і датуються 13.12.2021, що вказує на розбіжності в перевізних документах.

Імпортовано посуд з порцеляни торговельної марки TUDOR ENGLAND виробництва CHAOZHOU SANTAI PORCELAIN CO, LTD (Китай). Поставка товару здійснюється в рамках посередницького контракту, однак, заявлена фактурна вартість товарів (яка у даній поставці є складовою митної вартості) є значно нижчою за фактурну вартість аналогічних товарів на аналогічних умовах, при цьому від виробника товарів (до прикладу, у даній поставці порцелянової десертної тарілки діаметром 20 см становить 0,20 доларів США за одиницю при кількості 90 шт, в той час як при прямому контракті ціна такої тарілки 0,77 доларів США за одиницю кількості 5292 шт).

Також, замість прайс-листа виробника товару до митного оформлення надано прайс-лист продавця. Перехідні інвойси (від виробника продавцю) також не надавались. Вказане викликає сумнів у дійсній вартості задекларованого митниці товару та, відповідно, у достовірності зовнішньоекономічної операції в цілому.

З урахуванням зазначеного вище, надані до митного оформлення документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей щодо складових митної вартості. У зв`язку з чим, відповідно до частини 3 статті 53 МКУ необхідно надати (за наявності) наступні додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товару:

каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями;

інші додаткові документи за бажанням декларанта, що підтверджують митну вартість товару.»

03.06.2022 року ТОВ «НТС-ПАРТНЕР» повідомив митний орган про те, що інші додаткові документи надаватись не будуть, від консультації з митним органом підприємство відмовляється.

За результатом перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації, 04.06.2022 року митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA305000/2022/000027/1, в якому зазначено наступне: «Товар імпортується на умовах поставки FOB SHEKOU, SHENZHEN (Китай) переміщується у 40-футовому морському контейнері підвищеної місткості (High Cube), вага нетто товарів 19862,50 кг. Переміщення товару здійснювалось шляхом морського фрахту даного контейнера по маршруту FOB порт SHEKOU (Китай) порт CONSTANTA (Румунія) та далі за маршрутом автоперевезення від порту CONSTANTA (Румунія) до міста Виноградів (Україна). При цьому, в коносаменті № ZJSM21121021 від 01.01.2022 року порт призначення вказаний Одеса (Україна), а в заявках на перевезення № CLL14406-1 та № CLL14406-2 вказано порт Константа (Румунія), в той час як ці заявки виписані значно раніше і датуються 13.12.2021, що вказує на розбіжності в перевізних документах. Також в поданій декларації продавцем та відправником товару зазначено фірму ATCP GROUP B.V. (Нідерланди), однак згідно коносаменту № ZJSM21121021 від 01.01.2022 року та контракту № 290/Е від 01.12.2021 року вантажовідправником товару виступає компанія CHAOZHOU SANTAI PORCELAIN CO, LTD (Китай) імпортовано посуд з фарфору торговельної марки TUDOR ENGLAND виробництва CHAOZHOU SANTAI PORCELAIN CO, LTD (Китай). Поставка товару здійснюється в рамках посередницького контракту, однак, заявлена фактурна вартість товарів є значно нижчою за фактурну вартість аналогічних товарів на умовах поставки FOB порт Китай від даного виробника товарів (до прикладу, у даній поставці порцелянової десертної тарілки діаметром 20 см становить 0,20 доларів США за одиницю при кількості 90 шт, в той час як при прямому контракті ціна такої тарілки 0,77 доларів США за одиницю кількості 5292 шт). Також, замість прайс-листа виробника товару до митного оформлення надано прайс-лист продавця. Перехідні інвойси (від виробника продавцю) також не надавались. Зазначене викликає сумнів у достовірності відомостей про митну вартість задекларованого товару. З урахуванням зазначеного вище, надані до митного оформлення документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей щодо складових митної вартості, у зв`язку з чим, відповідно до частини 3 статті 53 МКУ було здійснено запит додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, зокрема: каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; інші додаткові документи за бажанням декларанта, що підтверджують митну вартість товару. Також, відповідно до частини 5 статті 55 МКУ декларанту було запропоновано провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Декларантом не подано документів, які містили б достатньої інформації для визначення заявленої митної вартості товару. Отже, обґрунтовані сумніви митного органу у достовірності (дійсності) заявленої митної вартості спростовано не було, право на проведення консультацій з митним органом відповідно до частини 5 ст. 55 МКУ декларант не використав, у зв`язку з чим митницею було прийнято рішення про коригування заявленої митної вартості товару. Метод 1 (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) не застосовувався відповідно до положень частини другої ст. 58 МКУ, оскільки відсутні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару. Метод 2а (за ціною договору щодо ідентичних товарів) та метод 2б (за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) не застосовується у зв`язку з відсутністю інформації щодо вартості ідентичних та подібних товарів з дотриманням вимог статей 59, 60 та 61 МКУ. Метод 2в (на основі віднімання вартості) та 2г (на основі додавання вартості (обчислена вартість)) не застосовувались у зв`язку з відсутністю документально підтвердженої інформації, необхідної для застосування цих методів. Відповідно до ст. 64 МКУ, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст. 58 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GААТ). Митна вартість. Визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. Митним органом застосовано резервний метод визначення митної вартості товару у зв`язку з наявністю відповідної інформації. При визначенні числового значення митної вартості товару за основу взята наявна в ЄАІС Держмитслужби інформація щодо митної вартості аналогічних товарів, оформлених за наступними митними деклараціями: МД № UA500050/2022/003151 від 26.04.2022, № UA500050/2022/008528 від 29.04.2022, № UA100230/2021/330574 від 05.10.2021, № UA100230/2021/323198 від 06.08.2021. Отже, з урахуванням найменшої з наявних вартостей, визначена за резервним методом митна вартість товарів становить: 3,14 доларів США/кг * 19862,5 кг = 62368, 25 доларів США. Декларант або уповноважена ним особа має право на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом, у разі незгоди з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органу вищого рівня відповідно до глави 4 МКУ або до суду».

Таким чином, 04.06.2022 року Закарпатською митницею було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA305000/2022/000027/1, відповідно до якого митну вартість заявленого товару скориговано із застосуванням резервного методу: митну вартість товару скориговано на рівні 3,14 доларів США/кг.

Не погодившись зі спірним рішенням відповідача, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що наявними в матеріалах справи доказами підтверджено транспортування товару через порт Константа (Румунія), а тому посилання митного органу на розбіжності, що містять у документах, є безпідставними. Суд першої інстанції встановив, що згідно контракту № 290/Е від 01.12.2021 року вантажовідправником товару виступає партнер продавця компанія виробник CHAOZHOU SANTAI PORCELAIN CO, LTD (Китай). Суд першої інстанції визнав безпідставними аргументи відповідача стосовно вартості порцелянової десертної тарілки такого ж діаметру на умовах поставки FOB порт Китай, адже тарілки аналогічного діаметру можуть бути різної якості та, відповідно, різної вартості. Суд відхилив доводи митного органу щодо не подання прайс-листа від виробника продавця, оскільки обов`язкове подання такого документу ч.2 ст.53 МК України не передбачено. Суд першої інстанції зазначив, що відповідач повинен був навести конкретну інформацію та критерії, за якими він порівнював відповідний товар з тим, який був імпортований позивачем (період постачання, країну відправлення, умови поставки тощо), однак вказані відомості відповідачем у рішенні не наведені. Також, судом враховано, що відповідач у мотивувальній частині рішення посилався на наявність інформації щодо аналогічних товарів, але під час застосування методів визначення митної вартості зазначив про відсутність можливості здійснити коригування за методом 2б за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів. Відтак, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідачем не наведено обмежень для застосування першого методу та обставин, зазначених в частині 6 статті 54 Митного кодексу України, для відмови у митному оформленні товару за першим методом, а отже і підстав для застосування резервного методу визначення митної вартості товару.

Суд апеляційної інстанції погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 49 Митного кодексу України (далі МК України) митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 1 ст. 51 МК України визначено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

За змістом ч. 2 ст. 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Пунктом 1 ч. 3 ст. 52 МК України передбачено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно з ч. 3 ст. 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до ч.6 ст.54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Згідно з ч.1 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до частини першої статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Приписами частин другої та третьої статті 57 МК України визначено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Згідно положень ч.8 ст. 57 МК України, у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Апеляційний суд зазначає, що обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачі. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.

При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України.

Зі змісту матеріалів справи вбачається, що між ATCP GROUP B.V. Нідерланди (продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «НТС-ПАРТНЕР» (покупець), укладено контракт № 290/Е від 01.12.2021 року про поставку товару (далі Контракт №290/Е), за умовами якого продавець продає, а покупець купує посуд порцеляновий та керамічний, ціна, асортимент, кількість і умови поставки якого вказані у комерційному рахунку, який є невід`ємною частиною контракту.

Згідно п. 3.3 Контракту №290/Е, вантажовідправником товару виступає партнер продавця компанія виробник CHAOZHOU SANTAI PORCELAIN CO, LTD (Китай).

24.12.2021 року сторонами Контракту підписано Специфікацію № 1 до Контракту

№ 290/Е, у якій визначено перелік товару, який поставляється та його кількість, зазначено ціну товару та умови поставки.

Крім того, згідно п.1 Контракту №290/Е сторонами 24.12.2021 року складено комерційний рахунок № 20211224, в якому зазначено ціна, асортимент, кількість і умови поставки.

Апеляційним судом досліджено, що позивач разом із декларацією UA305110/2022/009443 подав відповідачу контракт №290/Е від 01.12.2021 року, рахунок (інвойс) № 20211224 від 24.12.2021, Специфікацію № 1 від 24.12.2021; Митну декларацію країни відправлення № 41995894 від 24.12.2021, Рахунок перевізника від 25.04.2022 № CLL279/22 та 23.05.2022 № CLL279.3/22, Заявки № CLL14406-1 від 13.12.2021 та № CLL14406-2 від 13.12.2021, прайс-лист б/н від 23.12.2021, довідку перевізника № CLL14406 від 27.05.2022.

Зі змісту вищевказаних документів вбачається, що транспортування товару здійснено через порт Константа (Румунія).

Натомість, згідно із пунктом 44 декларації UA305110/2022/009443 позивачем також подано відповідачу коносамент № ZJSM21121021 від 01.01.2022, який містить відомості про транспортування товару через порт Одеса (Україна).

Колегія суддів вважає, що митний орган обґрунтовано мав сумніви стосовно відомостей про порт, через який здійснено транспортування товару, проте митним органом не зазначено, яким чином указані обставини впливають на митну вартість імпортованого позивачем товару. Крім того, доказів того, що відповідач витребував у позивача документи, які необхідні для усунення цих розбіжностей, матеріали справи не містять.

Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що аргументи відповідача про вартість порцелянової десертної тарілки такого ж діаметру на умовах поставки FOB порт Китай є безпідставними, оскільки тарілки аналогічного діаметру можуть бути різної якості та, відповідно, різної вартості.

Також, колегія суддів вважає безпідставними доводи апеляційної скарги щодо подання позивачем прайс-листа продавця замість прайс-листа виробника, адже прайс-лист не входить до обов`язкового переліку документів, які підтверджують митну вартість товару у відповідності до частини другої статті 53 МК України.

Колегія суддів відхиляє доводи скаржника стосовно існування сумнівів стосовно вантажовідправника, оскільки у коносаменті № ZJSM21121021 вказано компанію CHAOZHOU SANTAI PORCELAIN CO, LTD (Китай) вантажовідправником, що повністю узгоджується з положеннями п. 3.3 Контракту №290/Е.

Водночас, зі змісту матеріалів справи вбачається, що наданих позивачем документів було достатньо для визначення митної вартості товарів і цей перелік відповідає правилам ч. 1 ст. 53 МК України.

Натомість контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню резервного методу.

Крім того, як правильно звернув увагу суд першої інстанції, відповідач у мотивувальній частині спірного рішення посилався на наявність інформації щодо аналогічних товарів, але під час застосування методів визначення митної вартості зазначив про відсутність можливості здійснити коригування за методом 2б за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів.

Підсумовуючи, апеляційний суд дійшов висновку, що спірне рішення про коригування митної вартості товарів Закарпатської митниці від 04.06.2022 року № UA305000/2022/000027/1 дійсно є протиправним та підлягає скасуванню. Доводи апеляційної скарги цей висновок не спростовують.

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява N 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), Проніна проти України (заява N 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява N 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Отже, інші доводи апеляційної скарги не потребують правового аналізу, оскільки не мають вирішального значення.

Згідно ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З цих підстав, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції об`єктивно, повно, всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, та ухвалив судове рішення без порушення норм матеріального і процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.

Керуючись статтями 316, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу Закарпатської митниці залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 вересня 2022 року у справі № 160/8463/22 залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених частиною 5 статті 291, пунктом 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя О.М. Панченко

суддя С.М. Іванов

суддя В.Є. Чередниченко