Справа № 520/6870/22
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2022-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 грудня 2022 року № 520/6870/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Заічко О.В., розглянувши у порядку спрощеного провадження в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Територіального управління Служби судової охорони у Харківській області (майдан Героїв Небесної Сотні, 36, м. Харків, 61001, ) про про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати неправомірним та скасувати наказ Територіального управління Служби судової охорони у Харківський області від 08.03.2022 року № 91о/с стосовно звільнення Старшого сержанта Служби судової охорони ОСОБА_2 , контролера I категорії 1 відділення (Східний апеляційний господарський суд) 6 взводу охорони 2 підрозділу охорони територіального управління Служби судової охорони у Харківський області згідно iз положеннями про проходження служби співробітниками служби судової охорони за підпунктом 5 (через службову невідповідність; пункту 2 розділу ХII в запас Збройних Сил (iз постановкою на військовий облік).

- поновити ОСОБА_2 в органах Служби судової охорони на посаді Старшого сержанта Служби судової охорони контролера I категорії 1 відділення (Східний апеляційний господарський суд) 6 взводу охорони 2 підрозділу охорони територіального управління служби судової охорони у Харківський області.

- зобов`язати Територіальне управління Служби судової охорони у Харківський області на користь ОСОБА_2 нарахувати i виплатити грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 08.0з.2022 по день поновлення.

По справі було відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому ст. 257 КАС України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Відповідач надав відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позову заперечував.

Відповідно до ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст. 229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази, суд встановив наступні обставини справи.

Судом встановлено, що на підставі наказу Територіального управління Служби судової охорони у Харківський області від 04.12.2019 № 127 о/с позивча - ОСОБА_1 з 09 грудня 2019 року прийнято на службу до Служби судової охорони та призначено на посаду контролера І категорії взводу охорони підрозділу охорони територіального управління Служби судової охорони у Харківській області

Наказом Територіального управління Служби судової охорони у Харківський області від 11.02.2020 р. за № 33 о/с позивача з 11 лютого 2020 року переміщено на посаду контролера І категорії першого відділення (з охорони Східного апеляційного господарського суду) п`ятого взводу охорони другого підрозділу охорони територіального управління Служби судової охорони у Харківській області.

Наказом Територіального управління Служби судової охорони у Харківський області від 08.03.2022 року № 91о/с ОСОБА_1 звільнено звільнено зі служби за підпунктом 5 (через службову невідповідність) пунктом 2 розділу XII Положення про проходження служби співробітниками Служби судової охорони, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 04 квітня 2019 року №1052/0/15-19.

Підставою для звільнення став рапорт майора ОСОБА_3 , командира 2 підрозділу охорони від 08.03.2022.

Не погоджуючись з наказом про звільнення від 08.03.2022 № 91 о/с позивач звернувся до суду з даним позовом.

Даючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд врахував наступні обставини справи та норми чинного законодавства.

Статтею 160 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що підтримання громадського порядку в суді, припинення проявів неповаги до суду, а також охорону приміщень суду, органів та установ системи правосуддя, виконання функцій щодо державного забезпечення особистої безпеки суддів та членів їхніх сімей, працівників суду, забезпечення у суді безпеки учасників судового процесу здійснює Служба судової охорони.

Відповідно до статті 161 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Служба судової охорони є державним органом у системі правосуддя для забезпечення охорони та підтримання громадського порядку в судах.

Частиною шостою статті 163 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачає, що порядок проходження служби співробітниками Служби судової охорони визначається у відповідному положенні, яке затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Голови Служби судової охорони, погодженим з Державною судовою адміністрацією України.

Відповідно до статті 162-1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» до працівників Служби судової охорони належать особи, яким присвоєно спеціальні звання співробітників Служби судової охорони, державні службовці та особи, які уклали трудовий договір із Службою судової охорони. Порядок проходження служби співробітниками Служби судової охорони регулюється цим Законом та положенням, яке затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Голови Служби судової охорони, погодженим з Державною судовою адміністрацією України.

Питання проходження служби співробітниками Служби судової охорони, в тому числі підстави і порядок прийняття та звільнення зі служби, урегульовано спеціальним законодавством, а саме Законом України «Про судоустрій і статус суддів» та Положенням про проходження служби співробітниками Служби судової охорони, затвердженим Рішенням Вищої ради правосуддя від 04.04.2019 №1052/15-19.

Порядок прийняття на службу, призначення на посади, переміщення по службі встановлено розділами IV-VI Положення про проходження служби співробітниками Служби судової охорони.

Порядок звільнення співробітників зі Служби судової охорони встановлено розділом XII Положення про проходження служби співробітниками Служби судової охорони.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб.

Частиною першою статті 12 Закону України «Про оборону України» визначено, що участь в обороні держави разом із Збройними Силами України беруть у межах своїх повноважень інші військові формування, утворені відповідно до законів України, Державна спеціальна служба транспорту, Державна служба спеціального зв`язку та захисту інформації України, а також відповідні правоохоронні органи.

Інші військові формування, утворені відповідно до законів України, та відповідні правоохоронні органи, зокрема: беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони та руху опору, сприяють забезпеченню правового режиму воєнного стану; сприяють Збройним Силам України у виконанні ними завдань, здійснюють їх пріоритетне забезпечення та інші повноваження у сфері оборони України згідно із законодавством.

24.02.2022 Територіальним управлінням Державної судової охорони у Харківській області було прийнято наказ «Про організацію діяльності Територіального управління Державної судової охорони у Харківській області в умовах воєнного стану». Відповідно наказано: 1. З 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року до 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року перевести діяльність територіального управління Служби судової охорони у Харківській області (далі - територіальне управління) на посилений варіант несення служби в умовах воєнного стану. 2. Невідкладно ввести в дію «План дій співробітників територіального управління Служби судової охорони у Харківській області у разі загострення обстановки». 3. Службову діяльність спрямувати на якісне виконання завдань щодо забезпечення охорони приміщень судів, органів та установ системи правосуддя, підтримання громадського порядку в суді, припинення проявів неповаги до суду, забезпечення в суді безпеки учасників судового процесу та виконання функцій щодо державного забезпечення особистої безпеки суддів та членів їх сімей, працівників суду. 4. Основні зусилля зосередити на забезпеченні охорони приміщень судів, органів та установ системи правосуддя, недопущенні та своєчасному припиненні проявів неповаги до суду, порушень громадського порядку в приміщеннях та на території об`єктів охорони

Тобто позивач, як співробітник Служби судової охорони, контролер І категорії першого відділення (з охорони Східного апеляційного господарського суду) 6 взводу охорони 2 підрозділу охорони територіального управління Служби судової охорони у Харківський з 24 лютого 2022 року переведений на посилений варіант несення служби та цілодобово повинен був знаходився у будівлі Східного апеляційного господарського суду, де повинен виконував свої функціональні обов`язки з охорони судової установи.

Однак, відповідно до рапорту командира 2 підрозділу охорони майора Сокольського О. від 08.03.2022 року ОСОБА_1 01.03.2022 року покинув місце несення служби, а саме Східний апеляційний господарський суд, на підставі відвезти сім`ю додому, на зв`язок не виходить з 02.03.2022.

У своєму позові року ОСОБА_1 зазначає, що станом із 01.03.2022 року по 25.07.2022 року він знаходився на тимчасово окупованій території, а саме: у місті Куп`янськ, де на той час не тільки не було мобільного зв`язку, але й шли активні бойові дії.

Відповідно до пункту 3 розділу І Положення співробітниками Служби є громадяни, які в добровільному порядку прийняті на службу до Служби, склали Присягу співробітника Служби та яким присвоєно відповідно до цього Положення спеціальні звання.

Пунктами 1, 3 розділу ІІ передбачено, що співробітники користуються правами і виконують службові обов`язки відповідно до законодавства та цього Положення. Співробітники зобов`язані, зокрема: 1) чесно і сумлінно додержуватися Присяги співробітника Служби, виконувати закони України; 3) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) інструкцій, наказів керівництва; 5) знати свої функціональні обов`язки, порядок несення служби, особливості розташування об`єктів охорони, вразливі для нападу місця й належним чином забезпечувати охорону об`єктів.

Згідно з пунктом 7 розділу І Положення передбачено, що громадяни України, які вперше приймаються на службу, особисто складають та скріплюють власноручним підписом Присягу співробітника Служби такого змісту:

«Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання співробітника та сумлінно виконувати свої службові обов`язки». Підписаний текст Присяги долучається до особової справи співробітника. Про прийняття Присяги робиться запис у трудовій книжці.

Тому, складаючи Присягу, працівник Служби судової охорони покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння працівником проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків працівником. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників Служби судової охорони. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання співробітника та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Чинним законодавством не визначено поняття дискредитації.

Дискредитація (від французького слова discrediter - підривати довіру) - це підрив довіри когось, приниження чиєїсь гідності, авторитету. Аналізуючи складові цього поняття, суд дійшов до висновку, що вони тісно пов`язані з морально-етичними нормами. Отже, вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ та власне органи поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Отже, під вчинками, що дискредитують особу, яка є працівником Служби судової охорони, слід розуміти протиправні, винні діяння, які здійснені такою особою, у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника державного органу та власне Службу судової охорони.

З огляду на вказане, порушення позивачем цих приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Служби судової охорони, і відповідальність за це несе держава.

Зазначене безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до Служби судової охорони з боку суспільства.

Суд звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі Звежинський проти Польщі (заява № 34049/96), рішення ЄСПЛ від 19.04.2007 у справі Вільхо Ескелінен та інші проти Фінляндії (заява № 63235/00).

Відповідно до підпункту 5 пункту 2 розділу ХІІ Положення про проходження служби співробітниками Служби судової охорони співробітник звільняється зі служби, а служба припиняється, зокрема, через службову невідповідність.

Разом з цим, необхідно звернути увагу на те, що вищевказане Положення не надає конкретного визначення терміну службова невідповідність. При цьому, виходячи з вимог та обмежень, що ставляться до працівника Служби судової охорони, та загального розуміння понять, можна дійти висновку, що під службовою відповідністю мається на увазі відповідність працівника встановленим вимогам, добросовісне виконання вимог законодавства та дисциплінованість.

Таким чином, службова невідповідність - це невідповідність займаній посаді в силу фізичного стану, хвороби, неналежної професійної підготовки, порушення порядку і правил несення служби тощо.

У даній справі позивача звільнено саме на підставі підпункту 5 пункту ІІ розділу ХІІ Положення. Підставою для прийняття оскаржуваного Наказу зазначено рапорт майора ОСОБА_4 від 08.03.2022, командира 2 підрозділу охорони від 08.03.2022. Факти, викладені в рапорті свідчать про порушення працівником Служби судової охорони правил несення служби та, в свою чергу, про службову невідповідність.

Відповідно до пункту 4 розділу II Положення про проходження служби співробітниками Служби судової охорони за протиправні дії чи бездіяльність під час виконання службових обов`язків співробітники несуть відповідальність згідно із законодавством.

Згідно із п. 7 розділу І Положення про проходження служби співробітниками Служби судової охорони ОСОБА_1 при прийнятті на службу до Служби судової охорони особисто склав та скріпив власноручним підписом Присягу співробітника Служби, за якою присягнув вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання співробітника та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Суд зазначає, що позивач, як особа, яка перебуває на службі в судовій охороні, який склав присягу вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання співробітника та сумлінно виконувати свої службові обов`язки, повинен був вживати всіх можливих заходів з метою виконання покладених повноважень для захисту безпеки населення та інтересів держави.

Позивач на момент виникнення спірних правовідносин мав спеціальний статус працівника служби судової охорони, що додатково покладало на нього певні обмеження та обов`язки пов`язані із проходженням служби.

Оскільки ОСОБА_1 , в порушення Присяги співробітника Служби та наказу територіального управління від 24.02.2022 за № 1В «Про організацію діяльності територіального управління Служби судової охорони у Харківській області в умовах воєнного стану», не повернувся і не приступив до виконання своїх обов`язків з охорони Східного апеляційного господарського суду під час дії воєнного стану та переведення всіх співробітників територіального управління Служби судової охорони у Харківській області на посилений варіант несення служби, 08.03.2022 року було видано наказ про його звільнення зі служби в Службі судової охорони через службову невідповідність.

Відповідно до підпункту 6) пункту 2 розділу XII Положення про проходження служби співробітниками Служби судової охорони співробітник звільняється зі служби, а служба припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Суд також зазначає, що хоча застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що звільнення позивача зі Служби судової охорони за службовою невідповідністю, було вчинено відповідно до вимог Положення про проходження служби співробітниками Служби судової охорони, а тому відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений законом. А отже, наказ Територіального управління Служби судової охорони у Харківській області від 28.02.2022 № 80 о/с про звільнення ОСОБА_1 є правомірним і скасуванню не підлягає.

Позовні вимоги щодо поновлення позивача на посаді старшого сержанта служби Судової охорони ОСОБА_1 контролера I категорії 1 відділення (Східний апеляційний господарський суд) 6 взводу охорони 2 підрозділу охорони територіального управління Служби судової охорони у Харківський області та щодо стягнення з відповідача грошового забезпечення за час вимушеного прогулу також задоволенню не підлягають, оскільки є похідними вимогами від вимоги про визнання наказу про звільнення протиправним.

За змістом ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Керуючись статтями 14, 243-246, 258, 262, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Територіального управління Служби судової охорони у Харківській області (майдан Героїв Небесної Сотні, 36, м. Харків, 61001, ) про про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання у повному обсязі шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Заічко О.В.