Справа № 380/2696/22
Суддя: Мричко Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2022-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/2696/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2022 року місто Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої - судді Мричко Н.І.,

за участі секретаря судового засідання Максимович А.Я.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Заяць Б.Р.,

представника третьої особи ЛКП Львівський ліхтар Кріль Т.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Обласне комунальне підприємство Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Львівське комунальне підприємство Львівський ліхтар про визнання протиправною та скасування постанови, скасування приписів, -

встановив:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 (далі позивач; ОСОБА_1 ) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю , місцезнаходження: 79034, м.Львів, вул.Угорська, 7-а (далі відповідач; Інспекція ДАБК), в якій позивач просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову № 5а по справі про адміністративне правопорушення від 20.01.2022 про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності, яка передбачена ч.5 ст.96 КУпАП, а провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю у діях складу адміністративного правопорушення;

- скасувати винесений 10.12.2021 провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Омельчуком С. припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- скасувати винесений 10.12.2021 провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Омельчуком С. припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Ухвалою від 04.02.2022 суддя прийняла позовну заяву до розгляду й відкрила загальне позовне провадження у справі.

Ухвалою від 02.05.2022 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою від 31.08.2022, суд, без виходу до нарадчої кімнати, залучив до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Обласне комунальне підприємство Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки (далі третя особа на стороні позивача; Обласне комунальне підприємство Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки) та третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Львівське комунальне підприємство Львівський ліхтар (далі третя особа на стороні відповідача; ЛКП Львівський ліхтар).

Ухвалою від 29.09.2022 суд витребував докази від Обласного комунального підприємства Львівської обласної ради Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржена постанова є незаконною, виходячи з порушення процедури перевірки на підставі якої вона була винесена. Позивач вказав, що за адресою: м.Львів, вул. Васильківського, 5 приміщення 1, жодних будівельних робіт, які потребують дозвільних документів, не ведуться. Оскільки оскаржені приписи є взаємопов`язаними з оскарженою постановою, то такі підлягають скасуванню. Додатково позивач вказав, що в оскарженому приписі не конкретизовано як саме усунути порушення.

11.04.2022 представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, в якому проти позовних вимог заперечив. Відзив обґрунтований тим, що чинне законодавство не передбачає обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попереджати суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. Позивачу пред`являлося службове посвідчення, а також було надано копію направлення про проведення позапланового заходу. Окрім цього, позивач був присутній під час проведення позапланової перевірки, але скористався правом не підписувати і не отримувати відповідний акт. Представник відповідача підсумувала, що перевірка здійснена у передбаченому законодавством порядку. У зв`язку з проведенням будівельних робіт без дозвільних документів, а саме реконструкції нежитлового приміщення шляхом влаштування дверного прорізу на місці віконного отвору, прийнята оскаржена постанова та приписи.

У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав. Просив суд позов задовольнити повністю.

У судовому засіданні представники відповідача та третьої особи на стороні відповідача - ЛКП Львівський ліхтар проти позовних вимог заперечили. Просили суд у задоволенні позову відмовити повністю.

У судове засідання третя особа на стороні позивача - Обласне комунальне підприємство Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки явку представника не забезпечила, належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи.

Заслухавши пояснення позивача, представників відповідача та третьої особи на стороні відповідача, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

На підставі наказу Інспекції ДАБК від 29.11.2021 №755-П, направлення для проведення позапланового заходу від 29.11.2021 № 755-пп посадова особа Інспекції ДАБК у період з 29.11.2021 по 10.12.2021 провела позапланову перевірку з виїздами на об`єкт за адресою: АДРЕСА_2 (замовник ОСОБА_1 ), за результатами чого склала:

- акт від 10.12.2021 №755-пп, в якому зафіксовано порушення позивачем пункту 1 частини першої статті 34 та частини другої статті 36 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності (під час перевірки з виїздом на місце встановлено, що за адресою, вказаною у зверненні, проведено реконструкцію нежитлового приміщення шляхом влаштуванням дверного прорізу на місці віконного отвору. Дозвільних документів, які надають право на початок будівельних робіт, в результаті перевірки ОСОБА_1 не надано);

- протокол про адміністративне правопорушення від 10.12.2021, відповідальність за яке передбачена частиною п`ятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення;

- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.12.2021;

- припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 10.12.2021.

20.01.2022 начальник Інспекції ДАБК на підставі акта перевірки від 10.12.2021 №755-пп, протоколу про адміністративне правопорушення від 10.12.2021 прийняв постанову по справі про адміністративне правопорушення №5-а, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500,00 грн.

Вважаючи вказані приписи та постанову протиправними, позивач звернувся з цим позовом до суду.

При вирішенні спору по суті суд виходив з такого.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 № 877-V (тут і надалі у редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин; далі Закон України № 877-V).

Відповідно до понятійного апарату вказаного Закону:

- державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;

- заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом;

- спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України Про регулювання містобудівної діяльності від 17.02.2011 № 3038-VI (тут і надалі у редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин; далі Закон України №3038-VI).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 6 Закону України № 3038-VI до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

У частині першій статті 41 Закону України № 3038-VI встановлено, серед іншого, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

На виконання наведеної норми Кабінет Міністрів України прийняв постанову від 23.05.2011 № 553, якою затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (тут і надалі у редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин; далі Порядок №553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пункт 2 Порядку №553 встановлює, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством.

Державний архітектурно-будівельний контроль на об`єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до вказаного Порядку.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку №553).

У частині першій стаття 41 Закону України № 3038-VI визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Тотожне за змістом положення викладене у пункті 7 Порядку №553.

Підставами для проведення позапланової перевірки, згідно з положеннями Порядку №553, є:

- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

- перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога головного інспектора будівельного нагляду ДІАМ про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- вимога правоохоронних органів щодо проведення перевірки, складена на підставі ухвали слідчого судді.

Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Суд встановив, що підставою для проведення позапланової перевірки у позивача слугувало звернення ЛКП Львівський ліхтар від 22.11.2021 №2530 (вх. №2-22079-0006 від 25.11.2021), в якому останнє просило провести перевірку будівельних робіт у кв. АДРЕСА_3 .

Надаючи оцінку аргументам позивача про протиправне неповідомлення його про проведення перевірки, суд зазначає таке.

У пункті 12 Порядку №553 встановлено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, серед іншого, надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Таким чином, положення Порядку №553 встановлюють обов`язок для посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування. Натомість таке правило не стосується випадків проведення позапланової перевірки, яка мала місце у спірній ситуації. Поряд з цим, варто додати, що ні Закон України № 3038-VI, ні Порядок №553 не передбачають обов`язку посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю надсилати суб`єкту містобудування повідомлення про проведення позапланової перевірки.

Отже, доводи позивача про протиправне неповідомлення його про проведення перевірки суд відхиляє як безпідставні.

Щодо посилання позивача на проведення перевірки за його відсутності, суд вважає за необхідне вказати таке.

Відповідно до пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Суд вказує на те, що підтвердженням доводів відповідача про присутність позивача при проведенні перевірки є поданням останнім під час такої окремих документів: договору купівлі-продажу приміщення від 19.11.2021, технічного паспорту від 08.11.2021 №0661-ЛВ, витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності.

У пункті 16 Порядку №553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених вказаним Порядком.

Як встановив суд, за результатами проведеної позапланової перевірки на об`єкті за адресою: АДРЕСА_2 (замовник ОСОБА_1 ) посадова особа Інспекції ДАБК склала акт від 10.12.2021 №755-пп, в якому зафіксовано порушення позивачем пункту 1 частини першої статті 34 та частини другої статті 36 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності (під час перевірки з виїздом на місце встановлено, що за адресою, вказаною у зверненні, проведено реконструкцію нежитлового приміщення шляхом влаштуванням дверного прорізу на місці віконного отвору. Дозвільних документів, які надають право на початок будівельних робіт замовником ОСОБА_1 не надано).

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 34 Закону України № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт (частина перша статті 36 Закону України № 3038-VI).

У частині другій статті 36 Закону України № 3038-VI встановлено, що виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої вказаної статті, не вимагається.

У частині сьомій статті 34 Закону України № 3038-VI встановлено, що виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого вказаною статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Відповідно до положень ДБН А.2.2-3-2014 під реконструкцією слід розуміти перебудову введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його технікоекономічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Згідно зі змістом акта від 10.12.2021 №755-пп під час перевірки з виїздом на місце встановлено, що за адресою, вказаною у зверненні, проведено реконструкцію нежитлового приміщення, шляхом влаштування дверного прорізу на місці віконного отвору.

Суд вказує на те, що здійсненою у процесі проведення позапланової перевірки фото-фіксацією підтверджується здійснення будівельних робіт щодо влаштування дверного прорізу на місці віконного отвору (акр. справи 129-137).

Як встановив відповідач та не заперечив позивач, згідно з частиною п`ятою статті 32 Закону України № 3038-VI об`єкт нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_4 , за класом наслідків відноситься до класу незначних наслідків - СС1, а тому виконання будівельних робіт на такому об`єкті вимагає подання замовником, тобто позивачем, повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Заперечуючи факт виявленого порушення, позивач вказав на те, що придбав описане приміщення вже з дверним прорізом, з приводу чого суд зазначає таке.

Суд встановив, що відповідно до інформаційної довідки № 287284924 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, сформованої 29.11.2021, позивач є власником нежитлового приміщення загальною площею 30 кв. м (опис: комора в підвалі загальною площею 16,4 кв. м) за адресою: АДРЕСА_4 . Дата реєстрації права власності 19.11.2021, підстава договір купівлі-продажу від 19.11.2021 №3151.

У технічному паспорті на квартиру АДРЕСА_3 , складеного 23.04.1996, зафіксовано наявність вікна у будівлі (підвальне приміщення) за вказаною адресою. Такі ж відомості містяться у технічному паспорті на нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_5 , складеному 05.09.2005.

Як пояснила представник третьої особи Обласного комунального підприємства Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки у період з 07.02.2001 і до 2013 року в матеріалах інвентаризаційної справи відсутні замовлення на проведення технічної інвентаризації квартири АДРЕСА_6 чи нежитлового приміщення АДРЕСА_3 . Окрім цього, з поверхового плану підвалу будинку АДРЕСА_5 з моменту первинної інвентаризації, проведеної у 1951 році у приміщеннях, позначених індексами VIII/16.4 кв.м, VII/15.5 кв.м, V/15.0 кв. м, ІV/16.4 кв.м влаштовані віконні прорізи.

Суд також бере до уваги долучені відповідачем фотографії з Google Maps, з яких видно, що на зафіксованому під час проведення перевірки місці дверного прорізу у будинку АДРЕСА_5 , наявне вікно.

Таким чином, суд погоджується із доводами відповідача про те, що документи на нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_5 , не передбачали наявності у конструкції будинку з фасадної сторони дверного прорізу на місці, зафіксованому під час проведення перевірки.

Повертаючись до аргументів позивача про те, що він придбав таке приміщення вже з дверним прорізом, суд оцінює такі критично, оскільки на підтвердження таких аргументів у відповідності до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) не надано жодних доказів. При цьому, наявні матеріалах справи підтверджують зворотнє, а саме те, що у період проведення перевірки проводились будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_4 щодо влаштування дверного прорізу на місці віконного отвору. До цього ж, позивач при купівлі цього приміщення мав змогу перевірити відповідність його фактичного стану технічному паспорту та зафіксувати невідповідність реального стану нежитлового приміщення технічним характеристикам.

Таким чином, позивач у відповідності до вимог Закону України № 3038-VI повинен був подати повідомлення про початок виконання будівельних робіт, без якого проводити такі роботи прямо заборонено частиною другою статті 36 Закону України №3038-VI. Суд зауважує, що позивач не заперечив неподання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. З огляду на що, суд погоджується із встановленими відповідачем в ході проведення позапланової перевірки порушеннями позивачем пункту 1 частини першої статті 34 та частини другої статті 36 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності - проведення реконструкції нежитлового приміщення шляхом влаштуванням дверного прорізу на місці віконного отвору без дозвільних документів, які надають право на початок будівельних робіт.

Згідно з пунктом 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

На виконання наведеного положення, у зв`язку з виявленими порушеннями позивачем пункту 1 частини першої статті 34 та частини другої статті 36 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, посадова особа відділу ДАБК видала позивачу припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.12.2021, яким вимагалося від позивача усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а також припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 10.12.2021, яким вимагалося від позивача зупинити виконання будівельних робіт за адресою: м. Львів, вул. Васильківського С., буд. 5, прим. №1 до усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Суд вказує на те, що такий припис, враховуючи виявлені порушення, складений у відповідності до положень Порядку №553, при цьому, позивач не обґрунтував його протиправності, що свідчить про відсутність підстав для його скасування, а тому позов в цій частині не підлягає до задоволення.

Згідно з пунктом 21 Порядку №553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

В акті від 10.12.2021 №755-пп зафіксовано, що позивач в останній день перевірки для підписання акта не з`явився. У зв`язку з цим, відповідач надіслав на адресу позивача рекомендованим листом з повідомленням за №251 акт від 10.12.2021 №755-пп та приписи від 10.12.2021, що свідчить про належне виконання суб`єктом владних повноважень вимог Порядку №553.

Згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за №251 позивач отримав акт та приписи 20.12.2022.

Частина друга стаття 41 Закону України № 3038-VI передбачає, що орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до частини першої статті 254 Кодексу України про адміністративні правопорушення від 07.12.1984 № 8073-X (тут і надалі у редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин; далі КУпАП) про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

У статті 255 КУпАП визначено, що у справах про адміністративні правопорушення, розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-21 вказаного Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи цих органів. Крім того, протоколи про адміністративні правопорушення мають право складати: особи, уповноважені на проведення перевірок під час здійснення ними архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Оскільки за результатами проведеної позапланової перевірки виявлено порушення позивачем пункту 1 частини першої статті 34 та частини другої статті 36 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, то посадова особа Інспекції ДАБК у відповідності до пункту 17 Порядку №553 та вищенаведених вимог КУпАП склала протокол про адміністративне правопорушення від 10.12.2021, відповідальність за яке передбачена частиною п`ятою статті 96 КУпАП.

Суд відхиляє аргументи позивача про порушення строку складення протоколу, визначеного у статті 254 КУпАП, позаяк факт порушення вимог законодавства зафіксований вперше в акті від 10.12.2021 №755-пп, а тому протокол складено цього ж дня, що відповідає вимоги цієї статті.

У частині першій статті 268 КУпАП встановлено, серед іншого, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Суд встановив, що відповідач з метою забезпечення реалізації позивачем права на участь у розгляді справи про адміністративне правопорушення скерував на адресу позивача повідомлення рекомендованим листом №596 про те, що розгляд справи відбудеться 20.01.2022 о14:00 год.

Суд зазначає, що позивач не надав доказів, які б спростовували виявлені порушення ним вимог пункту 1 частини першої статті 34 та частини другої статті 36 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності.

У статті 244-6 КУпАП встановлено, зокрема, що органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право:

- керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад (крім міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, та міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч) - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), або щодо об`єктів будівництва I та II категорій складності, розташованих у межах населених пунктів (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42);

- керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч, структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками, або щодо об`єктів будівництва I, II, III та IV категорій складності, розташованих у межах відповідних населених пунктів (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Частиною п`ятою статті 96 КУпАП встановлено відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, у вигляді штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Керуючись наведеними положеннями КУпАП, начальник Інспекції ДАБК розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акт перевірки від 10.12.2021 №755-пп, протокол про адміністративне правопорушення від 10.12.2021, у зв`язку з порушенням позивачем пункту 1 частини першої статті 34 та частини другої статті 36 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, прийняв постанову по справі про адміністративне правопорушення від 20.01.2022 №5-а, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500,00 грн.

З приводу посилання позивача на порушення відповідачем строку розгляд справи про адміністративне правопорушення, то суд вказує на те, що відповідно до частини першої статті 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

З наведеного положення видно, що строк розгляду справи розпочинається з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи, а не як зазначає позивач з дня складення протоколу.

Суд зауважує, що позивач не надав доказів, які б свідчили про розгляд справи про адміністративне правопорушення начальником Інспекції ДАБК у понад п`ятнадцятиденний строк з дня отримання ним протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи, а тому такі доводи є необґрунтованими.

Згідно з частинами першою та другою статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод і практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Суд при розгляді справи враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи сторін у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості в межах відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Зважаючи на викладене, враховуючи неподання позивачем доказів подання ним повідомлення про початок виконання будівельних робіт, суд дійшов висновку про відповідність постанови по справі про адміністративне правопорушення від 20.01.2022 №5-а критеріям правомірності рішень суб`єктів владних повноважень, викладеним у частині другій статті 2 КАС України, а тому така правомірною та не підлягає скасуванню.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України та частини третьої статті 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 78 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що у задоволенні позовних вимог необхідно відмовити повністю.

Відповідно до статті 139 КАС України судові витрати між сторонами не розподіляються.

Керуючись статтями 2, 6, 8-10, 13, 14, 72-76, 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Обласне комунальне підприємство Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Львівське комунальне підприємство Львівський ліхтар про визнання протиправною та скасування постанови, скасування приписів, - відмовити повністю.

Судові витрати між сторонами не розподіляються.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Повне рішення суду складене 29 грудня 2022 року.

Суддя Мричко Н.І.