Справа № 440/9310/21
Суддя: Гімон М.М.
Дата ухвалення: 2022-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 грудня 2022 року

Київ

справа №440/9310/21

адміністративне провадження №К/990/36070/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Гімона М.М.,

суддів: Усенко Є.А., Яковенка М.М.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Полтавській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.12.2021 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 09.11.2022 (повний текст складено 14.11.2022) у справі № 440/9310/21 за позовом Товариства з додатковою відповідальністю "ПОЛТАВТРАНСБУД" до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

21.12.2022 до суду надійшла касаційна скарга Головного управління ДПС у Полтавській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України (далі - скаржник, ГУ ДПС), направлена до суду поштою 13.12.2022.

При вирішенні питання щодо можливості відкриття касаційного провадження за зазначеною касаційною скаргою суд виходить з такого.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначається підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Усталеною є позиція Верховного Суду про те, що при касаційному оскарженні судових рішень, зазначених у частині першій статті 328 КАС України, у касаційній скарзі обґрунтування неправильного застосування судом (судами) норм матеріального права чи порушення норм процесуального права має обов`язково наводитись у взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт частини четвертої статті 328 КАС України як на підставу для касаційного оскарження судового рішення.

При цьому, вимогам касаційної скарги щодо скасування судових рішень і ухвалення нового про відмову в позові має кореспондувати викладення у касаційній скарзі підстав для оскарження судових рішень у взаємозв`язку із усіма висновками, які стали підставою для задоволення позову. Тобто, вимоги касаційної скарги мають бути сформульовані і відповідати їх безпосередньому обґрунтуванню.

У касаційній скарзі міститься посилання, що підставами для касаційного оскарження судових рішень у розрізі висновків судів попередніх інстанцій є:

- пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України в частині встановлених порушень внаслідок непідтверджених взаємовідносин позивача за договорами з ФОП ОСОБА_1 на здійснення опоряджувальних робіт на об`єкті будівництва. ГУ ДПС вважає, що в цій частині суди попередніх інстанцій застосували норми права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду. Також судові рішення в зазначеній частині оскаржуються з підстав, передбачених пунктом 4 частини четвертої статті 328 і пунктом 1 частини другої статті 353 КАС України, оскільки суди не дослідили зібрані у справі докази;

- пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України в частині встановленого порушення внаслідок неправомірного включення до складу витрат нарахування відсотків за користування грошовими коштами, отриманими на фінансування об`єктів будівництва, а також в частині заниження різниць, які виникають при нарахуванні амортизації основних засобів або нематеріальних активів.

В подальшому у касаційній скарзі приведено обґрунтування визначених скаржником підстав, які колегія суддів вважає достатніми в частині визначеного скаржником пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України.

Однак, наведене скаржником обґрунтування пунктів 1 і 4 частини четвертої статті 328 КАС України колегія суддів вважає недостатнім для відкриття касаційного провадження на цій підставі, виходячи з такого.

Обов`язковими умовами при оскарженні судових рішень на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС України є зазначення у касаційній скарзі: 1) норми матеріального права, яку неправильно застосовано судами; 2) постанови Верховного Суду і який саме висновок щодо застосування цієї ж норми у ній викладено; 3) висновок судів, який суперечить позиції Верховного Суду; 4) в чому полягає подібність правовідносин у справах (у якій викладено висновок Верховного Суду i у якій подається касаційна скарга).

Подібність правовідносин означає, зокрема, тотожність суб`єктного складу учасників відносин, об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм (зокрема, часу, місця, підстав виникнення, припинення та зміни відповідних правовідносин). Зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності в різних рішеннях суду (судів) визначається обставинами кожної конкретної справи.

При цьому, обставини, які формують зміст правовідносин і впливають на застосування норм матеріального права, та оцінку судами їх сукупності не можна вважати подібністю правовідносин.

Скаржник визначив пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України в частині незгоди із висновками судів попередніх інстанцій про те, що господарські операції позивача з його контрагентом мали реальний характер.

Посилаючись на окремі витяги з постанов Верховного Суду, скаржник вважає, що судами попередніх інстанцій під час розгляду справи не доведено наявності обставин та підстав, з якими норми податкового законодавства пов`язують можливість правомірного формування податкових вигод, що, відповідно, свідчить про відсутність підстав до скасування оскаржуваних податкових повідомлень-рішень. Суди не взяли до уваги доводи відповідача, що наданими до перевірки актами приймання-виконаних будівельних робіт не підтверджена можливість здійснення таких будівельних робіт з урахуванням часу, оперативності проведення операцій, недостатньої чисельності трудових ресурсів. На переконання ГУ ДПС, висновки судів щодо підтвердження права позивача на формування витрат за наслідками господарських операцій з ФОП ОСОБА_1 зроблені без врахування всіх обставин по справі, тобто необґрунтовано.

При цьому, наведені скаржником витяги з постанов Верховного Суду, які скаржником виокремлюються, стосуються або надання оцінки окремому доводу контролюючого органу, або правової оцінки сукупності встановлених обставин у конкретній справі.

Висновки ж Верховного Суду у справах, пов`язаних з питанням дослідження реальності господарських операцій є сформованими і усталеними. Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, які саме документи мають силу первинних, а які обставини можуть свідчити про нереальність господарських операцій. Верховний Суд у своїх постановах послідовно дотримується позиції про обов`язок судів надавати оцінку обставинам та наданим на їх підтвердження доказами у їх сукупності.

З огляду на зміст судових рішень у цій справі, відсутні підстави вважати, що вони суперечать зазначеним висновкам Верховного Суду, а підставою для задоволення позову в цій частині став висновок, що сукупність встановлених обставин і досліджених доказів підтверджують реальність господарських операцій, які давали підстави для формування даних податкового обліку на підставі тих документів, які були складені позивачем з його контрагентом.

Різниця у встановлених обставинах у сукупності з наданими сторонами доказами об`єктивно впливає на умови застосування норм права, а тому сам факт наявності судових рішень якими у задоволенні позовів платників податків було відмовлено не свідчить про застосування судами у цій справі норм права без урахування висновків Верховного Суду.

Посилаючись на пункт 4 частини четвертої статті 328 КАС України, скаржник зазначає про наявність підстав для скасування судових рішень, передбачених пунктом 1 частини другої статті 353 КАС України. Однак, скаржник не наводить ані які саме обставини залишилися у справі не встановленими, ані які саме зібрані у справі докази залишилися не дослідженими. При цьому, обставиною в розумінні КАС України є фактичні дані (певний матеріально-правовий факт), а не правова оцінка суду встановленому факту, у зв`язку з чим доводи про надання неправильної оцінки наявним у матеріалах справах доказам не можуть розцінюватися як неповне з`ясування судом обставин у справі.

Фактично, наведене у касаційній скарзі обґрунтування пунктів 1 і 4 частини четвертої статті 328 КАС України зводиться до незгоди із наданою судами попередніх інстанцій правовою оцінкою встановленим обставинам у взаємозв`язку із наявними в матеріалах справи доказами, що не є тотожним застосуванню норм права без урахування висновків Верховного Суду.

З урахуванням змін до КАС України, які набрали чинності 08.02.2020, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження або їх некоректне (помилкове) визначення, а так само визначення безвідносно до предмета спору у конкретній справі, у якій подається касаційна скарга, може унеможливити в подальшому її розгляд.

У зв`язку з наведеним, скаржнику необхідно подати уточнену касаційну скаргу, зміст якої, зокрема, щодо підстав касаційного оскарження, має бути викладено з урахуванням мотивів, наведених у цій ухвалі.

Відповідно до частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

З огляду на викладене, касаційна скарга залишається без руху з наданням скаржнику строку для усунення виявлених недоліків.

На підставі вищенаведеного та керуючись положеннями статей 169, 330, 332 КАС України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Головного управління ДПС у Полтавській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.12.2021 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 09.11.2022 (повний текст складено 14.11.2022) у справі № 440/9310/21 - залишити без руху.

Надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, а саме:

- для надання суду уточненої касаційної скарги, зміст якої щодо підстав касаційного оскарження, має бути викладено з урахуванням мотивів, наведених у цій ухвалі.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали касаційне провадження буде відкрито в частині доводів, які визнані достатніми для відкриття касаційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

СуддіМ.М. Гімон Є.А. Усенко М.М. Яковенко