Справа № 280/7176/22
Суддя: Кисіль Роман Валерійович
Дата ухвалення: 2022-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

28 грудня 2022 року Справа № 280/7176/22 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Кисіль Р.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), в особі представника адвоката Вишнякова Дмитра Олександровича ( вул. Кругова, 105-40, м. Запоріжжя, 69010), до Головного управління національної поліції в Запорізькій області (вул. Матросова, буд. 29, м. Запоріжжя, 69057) про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та зміну запису в трудовій книжці,

ВСТАНОВИВ:

26.12.2022 засобами системи «Електронний суд» до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач), в особі представника адвоката Вишнякова Дмитра Олександровича, до Головного управління національної поліції в Запорізькій області (далі відповідач), в якій позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо невидачі позивачу трудової книжки у день звільнення;

- стягнути з відповідача, нарахувати та виплатити позивачу середній заробіток за період з 01.11.2022 по 17.11.2022;

- зобов`язати відповідача винести наказ щодо визнання запису у трудовій книжці позивача від 31.10.2022 недійсним і внесення нового запису до трудової книжки позивача щодо дати звільнення позивача, а саме: зазначити дату звільнення 17.11.2022.

Крім того, просить: у разі пропуску терміну звернення до суду, визнати пропуск терміну звернення до суду із даним адміністративним позовом поважним та поновити вказаний строк звернення до суду; витребувати у відповідача розрахунок середньомісячної заробітної плати позивача, виходячи з виплат за останні 2 календарних місяці роботи, що передували звільненню позивача, відповідно до постанови КМУ №100 від 08.02.1995, з окремим вказанням середньоденної заробітної плати за вказаний період з урахуванням усіх виплат, що належали до сплати позивачу.

Відповідно до ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви, зокрема, з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.160, 161, 172 КАС України.

За приписами ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що проходив службу в органах поліції України на різноманітних посадах та 31.10.2022 його звільнено з органів поліції, посилається на наявність у його трудовій книжці запису про звільнення від 31.10.2022.

Проте, всупереч вимогам ч. 4 ст. 161 КАС України до позову не додано ані копії наказу про його звільнення, ані копії трудової книжки позивача.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За приписами п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», на який посилається позивач в обґрунтування відсутності у нього обов`язку сплати судового збору, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Отже, зазначеною нормою виокремлено перелік випадків, в яких позивач (працівник) звільнений від сплати судового збору. Разом з тим, основною позовною вимогою позивача у даному випадку є вимога про визнання бездіяльності протиправною, решта вимог є похідними від зазначеної вимоги.

Отже, норма п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» є незастосовною до даного позову, а тому позивачу належить сплатити судовий збір за звернення до суду із цим позовом.

За приписами ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру встановлена ставка судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на дату звернення позивача до суду становить 992,40 грн.

Крім того, за приписами ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Відповідно до ч. 9 ст. 44 КАС України (в редакції, чинній з 26.05.2021) у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Позов поданий без додержання вимог ч. 1 ст. 161, а також вимог ч. 9 ст. 44 КАС України, оскільки копія позовної заяви для відповідача або докази надіслання відповідачу копії позову із доданими до нього документами листом з описом вкладення, суду не надані.

За приписами ч. 11 ст. 44 КАС України, якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Отже, в силу вимог ч. 11 ст. 44 КАС України способом усунення недоліків позову є надання позивачем в електронній формі доказів надіслання відповідачу копії позовної заяви із доданими до неї документами листом із описом вкладення.

Разом з тим, суддя зазначає, що на теперішній час в системі «Електронний суд» реалізована можливість надіслання позову та доданих до нього документів іншим учасникам справи, зареєстрованим в цій системі її засобами.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.2 ст.122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд звертає увагу на те, що строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 31.10.2022 його було звільнено з органів поліції, проте трудову книжку було видано лише 17.11.2022.

За приписами ч. 5 ст. 122 КАС України встановлено спеціальний строк звернення до суду у відносинах публічної служби, якою передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Отже, спірні правовідносини виникли у зв`язку з проходженням позивачем публічної служби, при цьому обрахунок строку, визначеного ч. 5 ст. 122 КАС України слід обраховувати з дати звільнення позивача з органів поліції (31.10.2022), тобто дня коли відповідачем допущена оскаржувана бездіяльність.

Тобто визначений ч. 5 ст. 122 КАС України строк сплив для позивача 30.11.2022, а позов сформований у системі «Електронний суд» лише 24.12.2022. Отже позивачем пропущений встановлений ч. 5 ст. 122 КАС України строк звернення до суду із цим позовом.

В позові позивач зазначає про те, що до спірних правовідносин належить застосовувати норму ч. 2 ст. 233 КЗпП України, проте суддя зазначає, що основною заявленою позивачем вимогою за цим позовом є вимога про визнання бездіяльності відповідача щодо невидачі позивачу трудової книжки у день звільнення.

Суддя зазначає, що у спірних правовідносинах застосуванню підлягає спеціальна норма ч. 5 ст. 122 КАС України (якою врегульовано строк звернення до суду у відносинах публічної служби, а не норма ч. 2 ст. 233 КЗпП України (якою станом на дату звернення позивача до суду із цим позовом не регламентуються строки звернення до суду у відносинах публічної служби).

В постанові від 10.11.2022 у справі №990/115/22 Велика Палата Верховного Суду зазначили, наступне:

«26. Частиною першою статті 118 КАС України передбачено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

27. Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

28. Велика Палата Верховного Суду в постанові від 09 грудня 2021 року у справі № 9901/241/21, проаналізувавши положення частини п`ятої статті 122 КАС України, дійшла висновку, що нею встановлено скорочені строки звернення до суду у справах щодо проходження публічної служби, однак такі не ставлять під сумнів саму суть права доступу до суду, а переслідують легітимну мету якнайскорішого поновлення порушених прав добросовісного позивача. При цьому не порушується пропорційність між застосованими законодавцем засобами (строком звернення до суду за захистом порушеного права протягом одного місяця з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів) та метою звернення до суду.

29. Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

30. Таким чином, строк, передбачений частиною п`ятою статті 122 КАС України, є процесуальним строком, встановленим законом, який суд може поновити, якщо визнає причини його пропуску поважними.

31. Водночас поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

32. Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

33. Установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Без наявності строків на процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

34. Велика Палата Верховного Суду зазначає, що розумні строки в адміністративному судочинстві - це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів)».

Наведені позивачем обставини щодо листування його представника із відповідачем не свідчать про наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду із цим позовом.

Відповідно ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

До позову не додано заяву про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску, а наведені у позові обставини не можуть бути визнані поважними для поновлення такого строку.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, позивач має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши поважні причини його пропуску та надавши відповідні підтверджуючі документи.

Відповідно до частини 1, частини 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позов підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 171, 241, 243, 248 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), в особі представника адвоката Вишнякова Дмитра Олександровича ( вул. Кругова, 105-40, м. Запоріжжя, 69010), до Головного управління національної поліції в Запорізькій області (вул. Матросова, буд. 29, м. Запоріжжя, 69057) про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та зміну запису в трудовій книжці.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом подання до суду:

належним чином засвідчені копії наказу про звільнення позивача та трудової книжки позивача;

квитанцію про сплату судового збору за звернення до суду із цим позовом у сумі 992,40 грн;

докази надіслання відповідачу копії позову із доданими до нього документами;

заяву про поновлення строку звернення до суду із цим позовом із доказами поважності таких причин.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовну заяву буде повернуто у відповідності до пункту 1 частини 4статті 169 КАС України.

Копію ухвали надіслати представнику позивача засобами системи «Електронний суд».

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Р.В. Кисіль