Справа № 160/4100/21
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2022-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

06 грудня 2022 року м. Дніпросправа № 160/4100/21
Суддя І інстанції Боженко Н.В.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),

суддів: Сафронової С.В., Ясенової Т.І.,

за участю секретаря судового засідання Ліненко А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційну скаргу Дніпровської міської ради

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 червня 2022 року у справі за адміністративним позовом Дніпровської міської ради до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Державної служби України з питань геодезії картографії та кадастру, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів - ПрАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот», ТОВ «Сучасне комфортне будівництво» про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Дніпровська міська рада звернулася до суду з вищевказаним адміністративним позовом в якому, з урахуванням уточнень просила:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області у формі листа від 10.08.2020 року №18-4-0.1-5365/2-20 «Про надання інформації для врахування в роботі», в частині визнання недійсними витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок від 22.05.2019 №2005-3871, №2005-3870, №2005-3689, №2005-3869, №2005-3713, №2005-3714, №2005-3715, №2005-3698 №2005-3699, №2005-3700, №2005-3688, №2005-3710, №2005-3711, №2005-3712, №2005-3680, №2005-3617, №2005-3716, №2005-3677 (2005-377), №2005-3683, №2005-3695, №2005-3697 №2005-3696, №2005-3682, №2005-3701, №2005-3702, №2005-3703, №2005-3877, №2005-3866, №2005-3867, №2005-3868; від 10.06.2019 №1000-1226 (1006-4226); від 07.06.2019 №2005-3695;

- визнати протиправними висновки комісії Державної служби України з питань геодезії картографії та кадастру, які викладені в акті перевірки деяких питань діяльності Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 10.07.2020 року, з питань, викладених у скаргах ПАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот» від 20.03.2020 №1-1-23/36 та ТОВ «Сучасне комфортне будівництво» від 19.05.2020 №1905.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що на момент видачі Держгеокадастром Витягів, які наведені у рішенні оформленого у формі мста від 10.08.2020 №18-4-0.1-5365/2-20, до Державного земельного кадастру не були внесені відомості. Відомості до Державного земельного кадастру вносилися за заявами ПрАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот» (приведення у відповідність з УКІДВЗ на КВЦПЗ) щодо цільового призначення земельних ділянок вносились щодо земельних ділянок з кадастровими номерами: 210100000:01:072:0007, :01:088:0001, :01:084:0001, :01:076:0008, 210100000:06:114:0035, :01:205:0083, :08:833:0004 - 26 листопада 2019 року, щодо земельної ділянки з кадастровим номером :01:076:0004 - 29 січня 2020 року, тобто вже після формування та видачі на замовлення таких витягів. Тобто, на момент формування територіальним органом Держгеокадастру витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок на замовлення Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради у відомостях щодо цільового призначення земельних ділянок інформація була не внесена, а тому відомості в зазначених витягах були достовірними такими, що надані відповідно до діючого законодавства, а тому визнанню недійсними не підлягають.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 червня 2022 року у задоволенні позову було відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Дніпровська міська рада подала апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Вказує, що викладені в акті перевірки від 10.07.2021 року свідчать с про довільне трактування центральним органом виконавчої влади норм чинного законодавства. Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру дійшла помилкового висновку, що на момент видачі витягів в ДЗК були наявні відомості щодо цільового призначення земельних ділянок, які визначенні кодом УКВЦПЗ, у зв`язку з чим підлягають визнанню їх нечинними. Законодавством не передбачено жодного іншого способу внесення даних до Державного земельного кадастру ніж відповідно до вимог ст. 26 Закону України «Про Державний земельний кадастр» та вимог Порядку ведення Державного земельного кадастру. На момент видачі Держгеокадастром Витягів, які наведені у рішенні оформленого у формі мста від 10.08.2020 №18-4-0.1-5365/2-20, до Державного земельного кадастру не були внесені відомості. Відомості до Державного земельного кадастру вносилися за заявами ПрАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот» (приведення у відповідність з УКІДВЗ на КВЦПЗ) щодо цільового призначення земельних ділянок вносились щодо земельних ділянок з кадастровими номерами: 210100000:01:072:0007, :01:088:0001, :01:084:0001, :01:076:0008, 210100000:06:114:0035, :01:205:0083, :08:833:0004 - 26 листопада 2019 року, щодо земельної ділянки з кадастровим номером :01:076:0004 - 29 січня 2020 року, тобто вже після формування та видачі на замовлення таких витягів. Тобто, на момент формування територіальним органом Держгеокадастру витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок на замовлення Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради у відомостях щодо цільового призначення земельних ділянок інформація була не внесена, а тому відомості в зазначених витягах були достовірними такими, що надані відповідно до діючого законодавства, а тому визнанню недійсними не підлягають. Держгеокадастром було прийнято оспорюване рішення не у спосіб та порядок визначений чинним законодавством, а тому в обов`язковому порядку оскаржуване рішення підлягає скасуванню, що не було взято до уваги судом першої інстанції.

У письмових відзивах на апеляційну скаргу Державна служба України з питань геодезії картографії та кадастру, ПрАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот», ТОВ «Сучасне комфортне будівництво» просять відмовити у її задоволенні та залишити без змін рішення суду першої інстанції.

В судовому засіданні апеляційної інстанції представник Дніпровської міської ради підтримав вимоги апеляційної скарги з викладених у ній підстав, представники Державної служби України з питань геодезії картографії та кадастру, ПрАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот», ТОВ «Сучасне комфортне будівництво» просили відмовити у задоволенні апеляційної скарги та залишити без змін рішення суду першої інстанції, інші сторони не з`явились, про час та місце слухання справи повідомлялися належним чином.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, а також правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та з письмових матеріалів справи вбачається, що відповідно до наказу Державної служби України з питань геодезії картографії та кадастру від 22.06.2020 №234 «Про утворення комісії для проведення перевірки» комісією Держгеокадастру проведено перевірку деяких питань діяльності Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, зокрема з питань, викладених у скарзі, у тому числі, ПАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот» від 20.03.2020 №1-1-23/36.

За результатами проведеної перевірки комісією Державною службою України з питань геодезії картографії та кадастру складено акт перевірки деяких питань діяльності Головного управління Держгеокастру у Дніпропетровській області від 10.07.2020 року(а.с.228-238 том 1).

В акті від 10.07.2020 викладені висновки, наступного змісту: «комісією з проведення перевірки встановлено недоліки та порушення в роботі Головного управління, зокрема, в роботі Відділу у м. Дніпро Головного управління, зазначені в розділі II цього акту перевірки, які в цілому вказують на незадовільну організацію роботи щодо розгляду заяв на отримання витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок та підготовки безпосередньо зазначених витягів. Так, працівниками Відділу у м. Дніпро Головного управління: в. о. головного спеціаліста Галімшина Г. І. та провідного спеціаліста Кизима Н. В. не дотримано форми витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 №489, який зареєстрований у Міністерстві юстиції України 19 грудня 2016 р. за №1647/29777, шляхом зазначення дати та року, на яку визначено нормативну грошову оцінку земельних ділянок, відмінну від дати формування відповідних витягів, а також зазначення інформації про цільового призначення земельних ділянок, що суперечить відомостям Державного земельного кадастру. Окремо слід зазначити, що вказані дії працівниками Відділу у м. Дніпро Головного управління не призвели до втрат місцевого бюджету за рахунок плати за землю за вказані у акті земельні ділянки.».

Підпунктом 3 пункту 3 акту від 10.07.2020 доручено керівнику Головного управління забезпечити скасування витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, виданих з порушенням Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 №489, який зареєстрований у Міністерстві юстиції України 19 грудня 2016 року за №1647/29777, з інформуванням замовників таких витягів, розпорядників та землекористувачів відповідних ділянок.

До департаменту правового забезпечення Дніпровської міської ради надійшов лист Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 10.08.2020 року вих. №18-4-0.1-5365/2-20 «Про надання інформації для врахування в роботі», відповідно до змісту даного листа Держгеокадастру останній повідомив, що оскільки форма витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, встановленої Порядком, а саме зазначено дату, на яку визначено нормативну грошову оцінку земельних ділянок, відмінну від дати формування відповідних витягів, витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, а саме: від 22.05.2019 №2005-3871, №2005-3870, №2005-3689, №2005-3869, №2005-3689, №2005-3713, №2005-3714, №2005-3715, №2005-3698, № 2005-3699, №2005-3700, №2005-3688, №2005-3710, №2005-3711, №2005-3712, №2005-3680, №2005-3617, №2005-3716, №2005-3677, № 2005-3683, №2005-3695, №2005-3697, № 2005-3696, № 2005-3682, №2005-3701, № 2005-3702, № 2005-3703, № 2005-3877, №2005-3866, №2005-3867, №2005-3868; від 10.06.2019 № 1000-1226; від 07.06.2019 №2005-3695; від 20.08.2019 №1508-5375, №1508-5276; від 21.08.2019 №1508-5278, № 1508-5279 - вважати недійсними.(а.с.117-118 том 1).

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з відсутності підстав для визнання протиправними та скасування оскаржених рішень та з того, що позивачем обрано неналежний спосіб захисту своїх прав, оскільки визнання протиправним рішення, у вигляді листа, та акту не вплине на обсяг прав та обов`язків позивача, таких доказів до суду не надано, також до суду не надано доказів на обґрунтування позову щодо вже порушеного права позивача, а належним способом захисту є оскарження дій щодо застосування при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки відповідних коефіцієнтів, з якими позивач не погоджується, після застосування процедури спростування висновків державної експертизи, яка проводиться в позасудовому порядку.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 206 ЗК України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Згідно з п. 286.1 ст. 286 Податкового кодексу України підставою для нарахування земельного податку є дані державного земельного кадастру.

За правилом п. 289.1 ст. 289 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин здійснює управління у сфері оцінки земель та земельних ділянок.

Правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні визначені Законом України «Про оцінку земель» від 11.12.2003 року №1378- далі Закон №1378-IV), який спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель.

Відповідно до положень ст. 5 Закону №1378-IV, залежно від мети та методів проведення оцінка земель поділяється на такі види: бонітування ґрунтів, економічна оцінка земель та грошова оцінка земельних ділянок. Грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Згідно зі ст. 13 Закону №1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі: визначення розміру земельного податку; визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності тощо.

Статтею 18 Закону №1378-IV визначено порядок проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Так, нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій».

Відповідно до частини 2 статті 20 Закону №1378-IV дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин (частини 1, 3 статті 23 Закону №1378-IV).

Відповідно до вимог Закону України «Про адміністративні послуги» та розпорядження Кабінету Міністрів України від 16 травня 2014 року №523-р «Деякі питання надання адміністративних послуг органів виконавчої влади через центри надання адміністративних послуг» видача витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок здійснюється через центри надання адміністративних послуг, крім випадків подання заяв в електронній формі через Єдиний державний портал адміністративних послуг, у тому числі через інтегровану з ним інформаційну систему центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Типовою інформаційною картками адміністративної послуги «Видача витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки», затвердженими наказами Держгеокадастру від 23.10.2017 №216, від 05.11.2019 №270, встановлено, що документами для отримання адміністративної послуги є звернення юридичної або фізичної особи землевласника або землекористувача, органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування, що подаються до центру надання адміністративних послуг.

Форма заяви на отримання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки та форма витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки встановлені додатками 8, 9 до Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 №489, який зареєстрований у Міністерстві юстиції України 19 грудня 2016 року за № 1647/29777.

Зазначеними формами заяви (додаток 8, 9 до Порядку №489) на отримання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки та витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не встановлено можливості зазначення дати (року).

Враховуючи положення вищезазначених нормативно-правових актів, які регулюють проведення нормативної грошової оцінки земель, суд прешої інстанції вірно зазанчинм, що останніми не передбачена можливість замовлення та оформлення витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки на інші дати, ніж дата формування відповідного витягу, а тому, формування витягів здійснюється відповідно до відомостей Державного земельного кадастру про земельну ділянку на момент формування такого витягу.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, про правомірність, рішення Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області у формі листа від 10.08.2020 року №18-4-0.1-5365/2-20 «Про надання інформації для врахування в роботі», в частині визнання недійсними витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок від 22.05.2019 №2005-3871, №2005-3870, №2005-3689, №2005-3869, №2005-3713, №2005-3714, №2005-3715, №2005-3698 №2005-3699, №2005-3700, №2005-3688, №2005-3710, №2005-3711, №2005-3712, №2005-3680, №2005-3617, №2005-3716, №2005-3677 (2005-377), №2005-3683, №2005-3695, №2005-3697 №2005-3696, №2005-3682, №2005-3701, №2005-3702, №2005-3703, №2005-3877, №2005-3866, №2005-3867, №2005-3868; від 10.06.2019 №1000-1226 (1006-4226); від 07.06.2019 №2005-3695 та акту перевірки від 10.07.2020.

Спростовуючи доводи позивача уз приводу помилковості визначення коефіцієнту функціонального використання земельних ділянок, який має застосовуватися при розрахунку нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки, суд першої інстанції вірно виходив з наступного.

Частиною першою статті 15 Закону України від 7 липня 2011 року №3613-VI «Про Державний земельний кадастр» (далі - Закон №3613-VI) передбачено, що до Державного земельного кадастру включаються такі відомості про земельні ділянки: кадастровий номер; місце розташування; опис меж; площа; міри ліній по периметру; координати поворотних точок меж; дані про прив`язку поворотних точок меж до пунктів державної геодезичної мережі; дані про якісний стан земель та про бонітування ґрунтів; відомості про інші об`єкти Державного земельного кадастру, до яких територіально (повністю або частково) входить земельна ділянка; цільове призначення (категорія земель, вид використання земельної ділянки в межах певної категорії земель); склад угідь із зазначенням контурів будівель і споруд, їх назв; відомості про обмеження у використанні земельних ділянок; відомості про частину земельної ділянки, на яку поширюється дія сервітуту, договору суборенди земельної ділянки; нормативна грошова оцінка; інформація про документацію із землеустрою та оцінки земель щодо земельної ділянки та інші документи, на підставі яких встановлено відомості про земельну ділянку.

Зміни до відомостей про земельну ділянку (крім випадків, визначених у частині другій цієї статті) вносяться до Поземельної книги за заявою власника або користувача земельної ділянки державної чи комунальної власності на підставі документації, передбаченої цим Законом (частина третя статті 26 Закону №3613-VI).

Відповідно до частини першої статті 38 Закону №3613-VI відомості з Державного земельного кадастру надаються державними кадастровими реєстраторами у формі: витягів з Державного земельного кадастру про об`єкт Державного земельного кадастру; довідок, що містять узагальнену інформацію про землі (території), за формою, встановленою Порядком ведення Державного земельного кадастру; викопіювань з картографічної основи Державного земельного кадастру, кадастрової карти (плану); копій документів, що створюються під час ведення Державного земельного кадастру.

Пункт 4 розділу VІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №3613-VI передбачає, що у разі якщо земельні ділянки, обмеження (обтяження) у їх використанні зареєстровані до набрання чинності цим Законом у Державному реєстрі земель, відомості про такі земельні ділянки, обмеження (обтяження) підлягають перенесенню до Державного земельного кадастру в автоматизованому порядку, без подання заяв про це їх власниками, користувачами та без стягнення плати за таке перенесення.

З матеріалів справи вбачається, що у Витягах 2016 року були наявні відомості щодо коду цільового призначення земельних ділянок: « 1.14.5 Землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення», що стало підставою для висновку про те, що інформація у Витягах Офісу ВПП ДПС не відповідала дійсності.

Такий код цільового призначення земельних ділянок (1.14.5) відповідав Українському класифікатору цільового використання землі, затвердженому листом Держкомзему України від 24 квітня 1998 року № 14-1-7/1205 (далі - УКЦВЗ 1998 року), що дає підстави для висновку, що відомості про земельні ділянки в частині коду УКЦВЗ 1998 року були перенесені до Державного земельного кадастру, а тому посилання судів попередніх інстанцій про невиконання цих приписів Закону є необґрунтованими.

15 лютого 2011 року набрав чинності Наказ Державного комітету України із земельних ресурсів від 23 липня 2010 року № 548, яким затверджено Класифікацію видів цільового призначення земель (далі - КВЦПЗ 2010 року).

Відповідно, з цього часу при веденні Державного земельного кадастру та державного реєстру земель, а також при функціонуванні автоматизованої системи державного земельного кадастру обов`язковою до використання була саме ця Класифікація.

Жодним нормативним актом не передбачено скасування, оновлення та/або обов`язок користувачів (орендарів) земельних ділянок щодо заміни кодів цільового використання землі, внесених до Державного земельного кадастру, згідно з УКЦВЗ 1998 року. Однак, в силу приписів статті 26 Закону №3613-VI саме власнику земельної ділянки або землекористувачу надано право на внесення змін до Державного земельного кадастру, натомість, посадові особи Держгеокадастру законодавчо не наділені правом на здійснення певних коригувань за власною ініціативою. Відтак, землекористувач і несе певний тягар негативних для себе наслідків у разі, якщо відомості Державного земельного кадастру не приведені у відповідність вимогам чинного законодавства з його вини.

Станом на 2016 рік діяв Порядок нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затверджений Наказом Держкомзему України, Мінагрополітики України, Мінбудархітектури України, Української академії аграрних наук від 27 січня 2006 року № 18/15/21/11, відповідно до якого Коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф) (додаток 1, табл. 1.1), ураховує відносну прибутковість видів економічної діяльності. Віднесення земель до категорії земель за функціональним використанням провадиться згідно з Інструкцією з заповнення державної статистичної звітності з кількісного обліку земель (форми NN 6-зем, 6а-зем, 6б-зем, 2-зем), затвердженою наказом Держкомстату України від 5 листопада 1998 року N 377, зареєстрованою в Мін`юсті України 14 грудня 1998 року за №788/3228, відповідно до видів економічної діяльності, зазначених у довідках, що надають юридичним особам органи державної статистики.

Отже, у 2016 році Коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф) визначався в залежності від категорії земельної ділянки за функціональним використанням, відповідно до видів економічної діяльності, зазначених у довідках, що надають юридичним особам органи державної статистики.

З 1 січня 2017 року процедура проведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів визначена Порядком №489.

Пунктом 5 розділу ІІ Порядку №489 визначено, що коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), встановлюється на підставі КВЦПЗ 2010 року.

Відповідно до примітки 2 до Додатку 1 Порядку №489, у разі якщо у відомостях Державного земельного кадастру відсутній код Класифікації видів цільового призначення земель для земельної ділянки, коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), застосовується із значенням 2,0.

17 липня 2018 року набрав чинності наказ Міністерства аграрної політики та продовольства України від 27 березня 2018 року № 162, яким внесено зміни до додатка 1 до Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, а саме: цифри « 2,0» замінено цифрами « 3,0».

Таким чином, з 1 січня 2017 року визначення Кф знаходиться у прямій залежності від коду КВЦПЗ 2010 року, відомості про який містяться у Державному земельному кадастрі. У разі відсутності таких відомостей при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки має застосовуватись Кф « 2,0», а з 17 липня 2018 року - « 3,0».

Велика Палата Верховного Суду у справі №823/902/17 вказала, що у правовідносинах, пов`язаних з оцінкою земель та земельних ділянок, Держгеокадастр і його територіальні органи здійснюють публічно-владні управлінські функції. Тому перевірка законності їх дій (бездіяльності), рішень, зокрема під час формування даних про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки, оформлення таких даних у вигляді витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, має здійснюватися адміністративним судом.

У постанові від 24.11.2021 у справі №817/1780/17 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду дійшов висновку, що дії з формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки можуть бути предметом судового оскарження, а підстави позову слугуватимуть висновку про належність обраного способу захисту прав.

Також зазначив, що відповідно до статті 193 Земельного кодексу України державний земельний кадастр - єдина державна геоінформаційна система відомостей про землі, розташовані в межах кордонів України, їх цільове призначення, обмеження у їх використанні, а також дані про кількісну і якісну характеристику земель, їх оцінку, про розподіл земель між власниками і користувачами, меліоративні мережі та складові частини меліоративних мереж.

Таким чином, кадастр має забезпечувати необхідною інформацією органи державної влади та органи місцевого самоврядування, зацікавлені підприємства, установи та організації, а також громадян з метою регулювання земельних відносин, раціонального використання та охорони земель, визначення розміру плати за землю та цінності земель у складі природних ресурсів, контролю за використанням і охороною земель, економічного та екологічного обґрунтування бізнес-планів та проектів землеустрою.

Згідно з п. 117, 118, 138 вимог Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 №1051 (далі - Порядок №1051) відомості (зміни до них) про зареєстровані земельні ділянки вносяться до Державного земельного кадастру в разі внесення:

1) змін до відомостей про земельну ділянку, на яку відповідно до цього Порядку відкрито Поземельну книгу;

2) нових (додаткових) відомостей про земельну ділянку, на яку відповідно до цього Порядку відкрито Поземельну книгу;

3) змін до відомостей про земельну ділянку, на яку відповідно до цього Порядку Поземельна книга не відкривалася, та/або нових (додаткових) відомостей про земельну ділянку.

Внесення до Поземельної книги відомостей (змін до них) про зареєстровану земельну ділянку (крім випадків, зазначених у пункті 119 цього Порядку) здійснюється за заявою власника земельної ділянки, користувача земельної ділянки державної чи комунальної власності відповідно до документації, що є підставою для внесення відповідних відомостей (змін до них) (крім випадків внесення відомостей про зміну виду використання).

Відтак, чинним законодавством передбачено можливість внесення змін до Державного земельного кадастру, зокрема щодо коду класифікації видів цільового призначення земельної ділянки чи інших значень, що впливають на нормативну грошову оцінку, що і необхідно вчинити позивачу, про що вірно зазначив суд першої інстанції.

Зазначені обставини свідчать про те що, позивачем обрано неналежний спосіб захисту своїх прав, оскільки визнання протиправним рішення, у вигляді листа, та акту не вплине на обсяг прав та обов`язків позивача, при цьому належним способом захисту є оскарження дій щодо застосування при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки відповідних коефіцієнтів, з якими позивач не погоджується, після застосування процедури спростування висновків державної експертизи, яка проводиться в позасудовому порядку ,про що вірно зазначив суд першої інстанції. При цьому колегія суддів зазначає, що суд може вийти за межі позовних вимог (як на тому наголошує апелянт) в той же час суд не наділений повноваженням змінювати предмет позову.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Вказана правова позиція знайшла своє відображення в постановах Верховного Суду від 12 червня 2018 року у справі №826/4406/16 та у постанові від 15 серпня 2019 року у справі №1340/4630/18, від 22.04.2021 у справі №640/2291/20, від 13 квітня 2022 року у справі №620/3527/20.

Враховуючи викладене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Наведені в апеляційній скарзі доводи про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які привели до неправильного вирішення спору по суті не знайшли свого підтвердження, а тому рішення суду першої підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга - без задоволення.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, колегія суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дніпровської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 червня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення в повному обсязі.

В повному обсязі постанова складена 08 грудня 2022 року.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.В. Сафронова

суддя Т.І. Ясенова