Справа № 400/6124/21
Суддя: Ярощук В.Г.
Дата ухвалення: 2022-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 грудня 2022 р. № 400/6124/21
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі судді Ярощука В.Г., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовом:Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області, вул. 2-а Екіпажна, 1, м.Миколаїв,54003,
до відповідача:Товариства з обмеженою відповідальністю "НІКА+7", вул. Потьомкінська, 91, кв. 7, м. Миколаїв, 54001,
про:застосування заходу реагування у сфері державного нагляду,

ВСТАНОВИВ:

02 cерпня 2021 року до Миколаївського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області (далі позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю «HIKA +7» (далі відповідач) про застосування заходу реагування до відповідача у вигляді повного зупинення роботи об`єкта, експлуатації будівель, споруд та приміщень, що розташовані за адресою: Миколаївська область, Миколаївський район, с. Святомиколаївка, вул. Троїцька, 13, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Підставою позову позивач вказує те, що у період з 09.06.2021 по 15.06.2021 позивач здійснив плановий захід перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки Товариства з обмеженою відповідальністю «HIKA +7», який розташований за адресою: Миколаївська область, Миколаївський район, с. Святомиколаївка, вул. Троїцька, 13. За результатами вищезазначеного заходу позивач зафіксував порушення відповідачем норм Кодексу цивільного захисту України (далі КЦЗ України), Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністра внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 (далі Правила № 1417), та інших нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил у сфері пожежної, техногенної безпеки, детальний опис порушень з посиланням на відповідну вимогу законодавства. У зв`язку з виявленими правопорушеннями, на переконання позивача, необхідно зупинити подальшу роботу відповідача до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, оскільки вони створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

05.08.2021 ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду, у складі судді Марича Є.В., відкрито провадження в адміністративній справі № 400/6124/21 та вирішено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

10.09.2021 до суду надійшов відзив на позовну заяву представника відповідача, у якому він заперечив проти задоволення позову і просив у задоволені позовних вимог відмовити повністю. Відзив аргументовано тим, що частина порушень на момент подання позову вже усунуто. Також відповідач звертає увагу суду на те, що листом №17 від 15.06.2021 року було напрвлено листа провідному інспектору відділу організації ППР та ЗЦЗ Вачкову І.Ю. в якому зазначалось, що ТОВ «НІКА+7», не згодна з висновками Акту №259.

22.09.2021 позивач подав до суду відповідь на відзив, в якому зазначив, що належним підтвердженням усунення недоліків є лише АКТ, який засвідчить дійсне усунення зазначених у позові недоліків.

24.11.2021 позивач подав до суду клопотання, яким просив суд долучити до матеріалів справи копію Акта від 22.11.2021, складеного за результатами огляду (обстеження) порушень, викладених у позовній заяві. Цей акт долучений до матеріалів справи.

24.11.2021 представники позивача і відповідача подали до суду клопотання про зупинення провадження у справі № 400/6124/21 та надання часу для примирення сторін до 24.02.2022.

24.11.2021 року відповідачем було надано клопотання, яким просив долучити до метіріалів справи договір підряду № 69/06 від 22.11.2021 року щодо виготовлення проектної документації «системи пожежної сигналізації та оповіщення людей про пожежу».

Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 24.11.2021 провадження у справі зупинено для надання часу на примирення сторін у справі до 24.02.2022 року.

16.05.2022 року до суду надійшла заява про продовження процесуальних строків від позивача до припинення та скасування воєнного стану.

Відповідно до наказу голови Миколаївського окружного адміністративного суду від 26.08.2022 № 629/02-10 «Про відрядження судді ОСОБА_1 » суддю Марича Є.В.. тимчасово відраховано зі штату Миколаївського окружного адміністративного суду.

Згідно з розпорядженням керівника апарату Миколаївського окружного адміністративного суду від 17.10.2022 № 629/02-10 «Про призначення повторного автоматизованого розподілу справи № 400/6124/21» було здійснено повторний автоматизований розподіл цієї справи.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.10.2022 головуючим суддею для розгляду цієї справи визначено суддю Ярощука В.Г.

24.10.2022 Миколаївським окружним адміністративним судом постановлено ухвалу, згідно з якою справа прийнята до провадження суддею Ярощуком В.Г.; відмовлено у задовленні клопотання позивача про продовження процесуального строку; поновлено провадження у справі; повторно призначено справу до судового розгляду по суті.

28.10.2022 представник позивача подав до суду заяву, в якій зазначив, що на день подання цієї заяви відповідачем залишається несунутим 2 порушення з 15. У зв`язку з цим представник позивача просить задовольнити позов повністю та розглянути дану заяву в порядку письмового провадження.

статтею 1 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан, строк дії якого Указами Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, від 18.04.2022 № 259/2022, від 17.05.2022 № 341/2022, від 12.08.2022 № 573/2022 та від 07.11.2022 № 757/2022 продовжено з 05 години 30 хвилин відповідно 26.03.2022 строком на 30 діб, з 25.04.2022 строком на 30 діб, з 25.05.2022 строком на 90 діб, з 23.08.2022 строком на 90 діб та з 21.11.2022 строком на 90 діб.

Відповідно до підпункту 6 пункту 3 розділу V Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 23 листопада 2022 року, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 № 75 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.04.2022 за № 453/37789 (у редакції наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 30.11.2022 № 280), Миколаївська міська територіальна громада, на території якої розміщується Миколаївський окружний адміністративний суд, віднесена до громад, що розташовані в районні проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні).

Враховуючи вищезазначене та інтенсивність воєнних (бойових) дій, що проводяться на території Миколаївської міської територіальної громади станом на день розгляду цієї справи, суд не вбачав за можливе розглянути справу в судовому засіданні з викликом сторін, оскільки це несе значні ризики для життя і здоров`я учасників судового процесу.

Тому суд розглянув цю справу у порядку письмового провадження. Відповідно до частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

При розгляді цієї справи суд також врахував, що згідно з частиною шостою статті 18 КАС України та пунктом 10 розділу ІІІ Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженої Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21, адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку.

Абзацом сьомим пункту 2 параграфу 2 розділу 4 Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» встановлено, що Окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

У газеті «Голос України» від 04.09.2021 № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку.

Таким чином, вищезазначені підсистеми (модулі) почали офіційно функціонувати з 05.10.2021.

Відтак з 05.10.2021 усі державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки зобов`язані бути зареєстрованими у підсистемі (модулі) «Електронний кабінет» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Аналізуючи обов`язок органів публічної влади бути зареєстрованими у вищезазначеній підсистемі (модулі), суд підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, зокрема, що державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (пункт 71 рішення Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) у справі «Рисовський проти України» від 20.10.2011 (заява № 29979/04), пункт 74 рішення ЄСПЛ у справі «Лелас проти Хорватії» («Lelas v. Croatia») від 20.05.2010 (заява № 55555/08).

Тому суд прийшов до висновку, що внесені з 05.10.2021 в Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему судові рішення, документи у справі тощо вважаються такими, що отримані належним чином відповідними державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки не залежно від факту їх реєстрації у підсистемі (модулі) «Електронний кабінет».

Розглянувши позовну заяву, повно і всебічно з`ясувавши всі обставини адміністративної справи в їх сукупності, перевіривши їх дослідженими доказами, суд встановив наступне.

У період з 09.06.2021 по 15.06.2021 посадовою особою Миколаївського РУ ГУ ДСНС України у Миколаївській області у присутності уповноваженої особи за довіреністю ТОВ "Ніка +7" Зобова Віталія Юрійовича, здійснено плановий захід перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки Товариства з обмеженою відповідальністю "Ніка+7", що розташовано за адресою: Миколаївська область, Миколаївський район, с. Святомиколаївка, вул. Троїцька, 13. Підставами для перевірки стали:

- наказ ГУ ДСНС України у Миколаївській області від 08.12.2020 Ne 496 «Про затвердження Плану заходів державного нагляду (контролю) ДСНС на 2021 pік»;

- посвідчення на проведения заходу державного нагляду (контролю) від 09.06.2021

№ 243;

- повідомлення про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) від 20.05.2021 № 24.01/176.

За результатами перевірки було складено Акт проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб?єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 15.06.2021 №269, у якому зафіксовав п`ятнадцять порушень відповідачем законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме:

1) Допускається зберігання в електрощитовій горючих матеріалів та захаращування їх сторонніми предметами (порушено пункт 3.13 розділ 1 Правил пожежної безпеки в Україні (далі - ППБУ), відповідно до якого забороняється використовувати горища, технічні поверхи й приміщення ( тому числі вентиляційні камери, електрощитові) не за призначеням, розміщувати в них виробничі і складські дільниці, засмічувати та захаращувати їх сторонніми предметами).

2) З?єднання, відгалуження та окінцювання у жил проводів і кабелів у розподільчих коробках виробничого цеху, складах, побутових приміщеннях, приміщенні охорони, котельні виконано не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (порушено пункт 1.6 розділу IV ПІБУ, відповідно до якого з`єднання. відгалуження та окінцювания жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів).

3) Електророзподільчі коробки в виробничому цеху та примішені охорони не закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів (порушено пункт 1.7 розділу IV ППБУ, відповідно до якого в електропроводках вибухонебезпечних і пожежонебезпечних зон відгалужувальні та з?єднувальні коробки повинні бути закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів).

4) Електрощити, групові електрощитки у виробничому цеху, складах, побутових приміщеннях не оснащено схемою підключения споживачів з поясновальними написами і вказаним значенням номінального струму апарат захисту (плавкої ставки) (порушено пункт 1.16 розділу IV П П У , відповідно до якого електрощити, групові електрощитки повинні оснащуватися схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки)).

5) Допускається встановлення електророзеток. вимикачів у виробничому неху, складах, побутових примішеннях на горючі основи (конструкци) (порушено пункт 1.17 розділу IV ППБУ, відповідно до якого електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші полібні апарати повинні встановлюватися на не горючі основи (конструкції) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, шо виступає за габарити апарата не менше ніж на 0.01 метра).

6) Допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами в виробничому цеху (порушено пункт 1.18 розділу IV ППБУ, відповідно ло якого забороняється складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами).

7) Допускається підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи у приміщенні охорони (порушено пункт 1.18 розділу IV ППБУ, відповідно до якого забороняється підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи, обгортання електроламп і світильників папером, тканиною та іншими горючими матеріалами єксплуатація їх зі знятими ковпаками (розсіювачами)).

8) Допускається використання світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків) у виробничому цеху (порушено пункт 1.18 розділу IV ППБУ, відповідно до якого забороняться використання в пожежонебезпечних зонах світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків), а також з відбивачами і розсіювачами, виготовленими з горючих матеріалів).

9) Не виконано захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ EN 62305-4:2012 «Електричні та електронні системи, розташовані в будинках і спорудах» (порушено пункт 1.21 розділу IV ППБУ відповідно до якого захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ EN 62305:2012 «Блискавкозахист»).

10) Лінії живлення до побутових кондиціонерів в адміністративній будівлі не забезпечено автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів (порушено пункт 2.26 розділу IV ППБУ , відповідно до якого лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, групи кондиціонерів необхідно забезпечувати автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів).

11) Допускасться облицювання оздоблення стін (вагонкою) в приміщеннях адміністративної будівлі матеріалами з невідомими показниками щоло пожежної небезеки (порушено пункт 2.23 розділу ІІІ ППБУ, відповідно до якого забороняється зменшувати кількість та розміри евакуанійних виходів з будівель і примішень, класи вогнестійкості несучих та огороджувальних конструкцій, застосовувати будівельні матеріали з вищими показниками пожежної небезпеки. змінювати інженерні та планувальні рішення й умови освітлення згідно 3 нормованою вимогою)

12) Територія та примішения не очишаються від горючого сміття та вілхолів виробництва. Терміни очищення встановлюються техпологічними регламентами або інструкціями, що затверджуються керівником об?єкта або підприсмства (порушено пункт 2.1 розділу ІІІ ППБУ, відповідно до якого усі будинки, приміщення і споруди повинні своєчасно очищатися від горючого сміття та відходів виробництва. Терміни очищения встановлюються технологічними регламентами або інструкціями, що затверджуються керівником об?скта або підприємства).

13) Під час експлуатації об?єкту допускається зниження рівня пожежної безнеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об?ста, зокрема приміщення виробничого цеху, адміністративної будівлі, складів не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією. відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», з підписанням актів (Акт прийняття монтажних робіт, Акт введення в експлуатацю та перевірки, Акт прийняття) (порушено пункт 1.2 розділу V ППБУ, відповідно до якого будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»).

14) Територію об?єкта та приміщення складів. адміністративну будівлю, виробничий цех, будівлю охорони не забезпечено первинними засобами пожежогасіння (порушено пункт 3.9 розділу V ППБУ. відповідно до якого Вибирання типу та визначення необхідної кількості вогнегасників повинні здійснюватись відповідно до Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників, затверджених наказом Міністерства виутрішніх справ України від 15 січня 2018 року № 25, заресстрованих у Міністерстві юстиції України 23 лютого 2018 poкy за № 225/31677).

15) Територія не забезпечена пожежними щитами з розрахунку 1 пожежний щит на 5000 кв.м., із забезпеченням кожного пожежного шита таким комплектом засобів пожежогасіння: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало- 1шт., багор або лом та гак-2шт., лопати-2шт., сокири-2шт. (порушено пункт 3.11 розділу V ППБУ, відповідно до якого для розміщення первинних засобів пожежогасіння у виробничих, склаських. допоміжних приміщеннях, будинках, спорулах, а також на території пириємств повинні встановлюватися спеціальні пожежні щити (стенди)).

Вважаючи, що відповідач порушив законодавство у сфері техногенної та пожежної безпеки та не усунув вісім виявлених правопорушення, 02.08.2021 позивач звернувся до суду з цим позовом.

22.11.2021 комісія у складі представників позивача і відповідача склала Акт за результатами огляду (обстеження) порушень, викладених у позовній заяві Головного управління ДСНС України у Миколаївській області від 27.07.2021 № 5901-4857/09. Згідно з цим актом відповідач не усунув 2 порушення з п`ятнадцяти, а саме:

1) Не виконано захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ EN 62305-4:2012 «Електричні та електронні системи, розташовані в будинках і спорудах» (порушено пункт 1.21 розділу IV ППБУ відповідно до якого захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ EN 62305:2012 «Блискавкозахист»).

2) Під час експлуатації об?єкту допускається зниження рівня пожежної безнеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об?ста, зокрема приміщення виробничого цеху, адміністративної будівлі, складів не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією. відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», з підписанням актів (Акт прийняття монтажних робіт, Акт введення в експлуатацю та перевірки, Акт прийняття) (порушено пункт 1.2 розділу V ППБУ, відповідно до якого будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»).

Крім цього, 22.11.2021 між ТОВ «НІКА+7» в особі ОСОБА_2 (замовник) і Фізичною особою підприємцем ОСОБА_3 (виконавець) укладено договір підряду № 69/06, відповідно до пункту 1.1 якого виконавець зобов`язується надати послуги Замовникові з виготовлення проектної документації «Система пожежної сигналізіції та оповіщення людей про пожежу» та «Система блискавко захисту» в нежитлових приміщеннях адміністрації та столярного підприємства за адресою Миколаївська область, вітовський район, село Святомиколаївка, вулиця Троїцька « 13, та виконання функції замовника узгодження робочого проекту з ДСНС України у Миколаївській області, в межах фактичного обсягу видатків, а Замовник прийняти та оплатити такі послуги.

Будь-яких доказів щодо виконання цього договору та усунення інших порушень, виявлених позивачем при проведенні у відповідача заходу державного нагляду (контролю), сторони суду не надали.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходив з такого.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та способом, передбаченими Конституцією та законами України.

Частиною першою статті 3 Конституції України встановлено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до абзацу другого статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон № 877-V) державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною 1 статті 3 Закону № 877-V встановлено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; підконтрольності і підзвітності органу державного нагляду (контролю) відповідним органам державної влади; рівності прав і законних інтересів усіх суб`єктів господарювання; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю); неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання; невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону; відповідальності органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб за шкоду, заподіяну суб`єкту господарювання внаслідок порушення вимог законодавства, порушення прав та законних інтересів суб`єкта господарювання; дотримання умов міжнародних договорів України; незалежності органів державного нагляду (контролю) від політичних партій та будь-яких інших об`єднань громадян; наявності одного органу державного нагляду (контролю) у складі центрального органу виконавчої влади; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності; недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Відповідно до частин першої, другої статті 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Згідно з частиною сьомою статті 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до статті 64 КЦЗ України (у редакції, чинній до 15.06.2022 на момент виникнення спірних правовідносин) центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно зі статтею 66 КЦЗ України (у редакції, чинній до 15.06.2022) центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Пунктом 12 частини першої статті 67 КЦЗ України (у редакції, чинній до 15.06.2022) встановлено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Отже, за положеннями КЦЗ України саме загроза життю та/або здоров`ю людей, а не факт порушення законодавства з питань цивільної безпеки, техногенної безпеки, пожежної безпеки тощо, визнана законодавцем у якості підстави для постановлення судом рішення про застосування заходів державного реагування.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 28.10.2021 у справі № 200/4515/20-а (пункт 22 мотивувальної частини).

Згідно з Положенням про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 № 1052 (далі Положення № 1052), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Пунктом 48 пункту 4 Положення № 1052 закріплено, що ДСНС відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається безпосередньо та через територіальні органи до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.

Таким чином, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області як територіальний орган ДСНС має повноваження щодо звернення до адміністративного суду щодо застосування заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень.

Відповідно до частини другої статті 68 КЦЗ України (у редакції, чинній до 15.06.2022) у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно з пунктами 1 і 2 частини першої статті 70 КЦЗ України (у редакції, чинній до 15.06.2022) підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Відповідно до частини другої статті 70 КЦЗ України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Отже, застосування таких заходів реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів можливе тільки на підставі судового рішення адміністративного суду.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 28.10.2021 у справі № 200/4515/20-а (пункт 31 мотивувальної частини).

Згідно з частиною першою статті 65 КЦЗ України (у редакції, чинній до 15.06.2022) центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) з питань, які визначені частиною першою статті 64 цього Кодексу щодо:

1) центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, інших державних органів та органів місцевого самоврядування;

2) суб`єктів господарювання;

3) аварійно-рятувальних служб.

Частинами другою і третьою статті 55 КЦЗ України встановлено, що діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.

Забезпечення пожежної безпеки покладається на власника (власників) земельної ділянки та іншого об`єкта нерухомого майна або наймачів (орендарів) земельної ділянки та іншого об`єкта нерухомого майна, якщо це обумовлено договором найму (оренди), а також на керівника (керівників) суб`єкта господарювання.

Відповідно до пункту 21 частини першої статті 20 КЦЗ України до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту.

Частиною першою статті 55 Господарського кодексу України встановлено, що суб`єктами господарювання визнаються учасники господарських відносин, які здійснюють господарську діяльність, реалізуючи господарську компетенцію (сукупність господарських прав та обов`язків), мають відокремлене майно і несуть відповідальність за своїми зобов`язаннями в межах цього майна, крім випадків, передбачених законодавством.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 55 Господарського кодексу України суб`єктами господарювання є господарські організації юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому порядку.

Частиною другою статті 169 Цивільного кодексу України передбачено, що територіальні громади можуть створювати юридичні особи публічного права (комунальні підприємства, спільні комунальні підприємства, навчальні заклади тощо) у випадках та в порядку, встановлених Конституцією України та законом.

Держава, Автономна Республіка Крим, територіальні громади не відповідають за зобов`язаннями створених ними юридичних осіб, крім випадків, встановлених законом (частина перша статті 176 Цивільного кодексу України).

В Акті № 269 від 15.06.2021 позивач зафіксовав п`ятнадцять порушеннь відповідачем законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

На день розгляду цієї справи тринадцять з них було відповідачем усунуто, що підтверджується Актом за результатами огляду (обстеження) порушень, викладених у позовній заяві Головного управління ДСНС України у Миколаївській області від 22.11.2021 року.

Таким чином, відповідач не усунув два порушення, а саме:

не виконано захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ EN 62305-4:2012 «Електричні та електронні системи, розташовані в будинках і спорудах» (порушено пункт 1.21 розділу IV ППБУ відповідно до якого захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ EN 62305:2012 «Блискавкозахист»);

під час експлуатації об?єкту допускається зниження рівня пожежної безнеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об?ста, зокрема приміщення виробничого цеху, адміністративної будівлі, складів не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією. відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», з підписанням актів (Акт прийняття монтажних робіт, Акт введення в експлуатацю та перевірки, Акт прийняття) (порушено пункт 1.2 розділу V ППБУ, відповідно до якого будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»).

Аналіз цих неусунутих порушень свідчить, що у своїй сукупності вони створюють реальні загрози для життя та здоров`я людей, які перебувають на цьому підприємстві, основним видом діяльності якого є ліопильне та стругальне виробництво, оскільки експлуатація відповідних будівель, споруд та приміщень без усунення цих порушень значно збільшує ризики швидкого розповсюдження пожежі, невчасного оповіщення про її виникнення, а також неможливості швидкого підвезення (підведення) води для її гасіння.

Відтак суд прийшов до висновку, що хоча відповідач усунув більшість виявлених позивачем під час планової перевірки порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки, проте неусунуті порушення несуть значну загрозу для життя та здоров`я людей.

Відповідно до частини другої статті 70 КЦЗ України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

При цьому захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень об`єкту перевірки є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємства, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також пропорційно з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для відповідача і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення суб`єкта владних повноважень.

Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду від 21.10.2019 у справі № 810/4274/17 та 28.10.2021 у справі № 200/4515/20-а.

Відтак оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Згідно з частиною другою статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведення експертиз.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, судовий збір не підлягає стягненню з відповідача.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 9, 22, 139, 241-246, 255, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області (вул. 2 Екіпажна, 1, м. Миколаїв, Миколаївська область, 54003; ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «НІКА+7» (вул. Троїцька, 13, с. Святомиколаївка, Миколаївський район, Миколаївська область, 57216; ) про застосування заходу реагування задовольнити повністю.

2. Застосувати до Товариства з обмеженою відповідальністю «НІКА+7» (вул. Троїцька 13, с. Святомиколаївка, Миколаївський район, Миколаївська область, 57216; ) заходи реагування у сфері державного нагляду у вигляді повного зупинення роботи об`єкта, експлуатації будівель, споруд та приміщень, що розташовані за адресою: вул. Троїцька13, с. Святомиколаївка, Миколаївський район, Миколаївська область, до повного усунення порушень, зазначених у акті від 22.11.2021, складеного за результатами огляду (обстеження) порушень, викладених у позовній заяві Головного управління ДСНС України у Миколаївській області від 27.07.2021 року № 5901-4857/09.

3. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

4. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

5. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Суддя В.Г.Ярощук

Рішення складено в повному обсязі 29 грудня 2022 року