Справа № 160/14508/22
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2022-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

29 вересня 2022 року Справа 160/14508/22

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Тулянцева І.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Первинна професійна спілка «Правозахисники країни» про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

20 вересня 2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Територіального управління Служби Судової охорони у Дніпропетровській області, в якій позивач просить:

- визнати протиправною бездіяльність Територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області по не нарахуванню та невиплаті з 24 лютого 2022 року додаткової винагороди відповідно до п.1 Постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 року командиру відділення Територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області Ревi Андрiю Вікторовичу;

- зобов`язати Територіальне управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області нарахувати та виплатити на користь командира відділення Територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області Реви Андрія Вікторовича додаткову винагороду, передбачену п.1 Постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 року за період з 24 лютого 2022 року по теперішній час.

За приписами частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись з позовною заявою і доданими до неї матеріалами, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху, з огляду на наступне.

Згідно із приписами ч.1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п.5 ч.5 ст.160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 4 ст. 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч.1 ст.94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

За приписами ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Суд звертає увагу на те, що статтею 94 КАС України визначено загальні вимоги щодо оформлення письмових доказів, до яких належать документи, та передбачено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

З прохальної частини позову вбачається, що позивач оскаржує бездіяльність Територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області щодо не нарахування та невиплати з 24 лютого 2022 року додаткової винагороди відповідно до п.1 Постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 року.

Між тим, всупереч вимогам п. 5 ч. 5 ст. 160, ч. 4 ст. 161 КАС України, позивачем до позову не надано жодного доказу, який би підтверджував вказані обставини, а саме:

- розрахунки грошового забезпечення проведені відповідачем, що свідчили б про не нарахування та невиплату з 24 лютого 2022 року додаткової винагороди відповідно до п.1 Постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 року, зокрема за квітень та травень 2022 року;

- чи взагалі відповідачем було проведено нарахування додаткової винагороди з 24 лютого 2022 року відповідно до п.1 Постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 року та за яким правилами;

- звернення позивача до відповідача із будь якими заявами, запитами щодо не нарахування, або нарахування у не повному обсязі (не за тими правилами) додаткової винагороди з 24 лютого 2022 року додаткової винагороди відповідно до п.1 Постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 року, та відповіді на них.

Вказані обставини свідчать про недоліки позовної заяви та позбавляють суд визначитись із предметом спору у справі та вирішити питання про відкриття провадження у справі.

Також, суд зазначає, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно ч.1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.

Так, із вищезазначених позовних вимог слідує, що ОСОБА_1 просить суд, зокрема, зобов`язати Територіальне управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області нарахувати та виплатити на користь позивача додаткову винагороду, передбачену п.1 Постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 року за період з 24 лютого 2022 року по теперішній час.

Водночас, конструкція означеної позовної вимоги позбавляє можливості зрозуміти, за який саме період позивач просить суд зобов`язати відповідача провести нарахування додаткової винагороди, оскільки «теперішній час» є оціночною категорією та суб`єктивною і неконкретизованою.

Суд зазначає, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, саме для чого законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України. Суд також зауважує, що цей обов`язок не може бути перекладено на суд, оскільки саме позивач є зацікавленим в ефективному захисті своїх прав та ефективному здійсненні судочинства за його позовною заявою.

Отже, суд зазначає, що на виконання вимог ст. 160 КАС України позивачу слід логічно викласти свої позовні вимоги та конкретизувати їх.

Вирішуючи питання про залучення для участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Первинну професійну спілку «Правозахисники країни», суд зазначає наступне.

Статтею 49 Кодексу адміністративного судочинства України визначено наступні статуси третіх осіб, а саме: треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, на стороні позивача або відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 49 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, пред`явивши позов до однієї або декількох сторін.

Разом з цим, згідно ч. 2 ст. 49 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Згідно з ч. 4 ст. 49 Кодексу адміністративного судочинства України у заявах про залучення третіх осіб та у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Частиною 5 ст. 49 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Враховуючи те, що в позовній заяві позивачем не наведено обґрунтувань необхідності залучення Первинну професійну спілку «Правозахисники країни» до участі у справі у якості третьої особи та не зазначено, на які права чи обов`язки означеної особи та яким чином може вплинути будь яке рішення суду у справі, суд вважає за необхідне надати до суду належним чином оформлене клопотання про залучення третьої особи.

Згідно з частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За викладених обставин, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви, в якій зазначити період за який позивач просить зобов`язати відповідача здійснити нарахування додаткової винагороди, передбачену п.1 Постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 року та привести прохальну частину позову у відповідність до вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, а також надати копії уточненої позовної заяви відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі;

- докази на підтвердження обставин про які зазначено у позові, у кількості примірників, залежно від складу сторін;

- обґрунтованого клопотання про залучення третьої особи у справі.

На підстави викладеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Первинна професійна спілка «Правозахисники країни» про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Тулянцева