Справа № 580/5815/22
Суддя: Віталіна ГАЙДАШ
Дата ухвалення: 2022-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

26 грудня 2022 року справа № 580/5815/22

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Гайдаш В.А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, Рекрутингового центру Національної поліції України, атестаційної комісії ГУ НП у Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (далі відповідач 1), Рекрутингового центру Національної поліції України (далі відповідач 2), атестаційної комісії ГУ НП у Черкаській області (далі відповідач 3), в якому позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції у Черкаській області №257 о/с від 03.09.2021 та внесеними змінами в наказ від 10.09.2021 в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в Національній поліції України;

- поновити ОСОБА_1 на службі в Національній поліції України на посаді дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Черкаській області у званні молодшого лейтенанта поліції;

- зобов`язати виплатити позивачу середній заробіток за час вимушеного прогулу;

- стягнути на користь позивача 20000 (двадцять тисяч) гривень завданої моральної шкоди;

- визнати протиправним та скасувати рішення атестаційної комісії від 13 липня 2021 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення атестаційної комісії ГУ НП у Черкаській області від 19 серпня 2021 року.

Відповідно до ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 29.11.2022 вказану позовну заяву залишено без руху і надано строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю десять днів з моменту отримання копії даної ухвали суду, оскільки позивачем поданий позов із пропуском місячного строку звернення до суду.

19.12.2022 на електронну адресу суду від позивача надійшли нескріплені електронним цифровим заява на усунення недоліків позовної заяви та заява про поновлення строку звернення до суду, в якій ним зазначено, що місячний строк звернення до суду ним пропущений у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні та через отримання ним саме 22.03.2022 копії атестаційного листа від 13.07.2021 з висновком апеляційної інстанції - тому просить суд вважати причини пропуску до адміністративного суду поважними та відкрити провадження у справі.

Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

У свою чергу, підпунктом 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу VII Перехідні положення КАС України визначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті Голос України та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Разом із тим, на час подання позивачем заяви до Черкаського окружного адміністративного суду Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система не розпочала роботу.

Проте, норми Положення про автоматизовану систему документообігу суду, що затверджене рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 (у редакції рішення Ради суддів України від 12.04.2018 №16, далі - Положення №30), передбачають можливість до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи використання судами в тестовому режимі окремих інструментів електронного правосуддя, серед яких і підсистема Електронний суд.

У пункті 2.3 даного рішення визначено, що окремі норми Положення про автоматизовану систему документообігу суду, які стосуються використання підсистеми Електронний суд, набирають чинності та можуть використовуватися у тестовому режимі виключно для судів та органів системи правосуддя, визначених пілотними, згідно з відповідним наказом Державної судової адміністрації України.

Пунктами 1-2 наказу Державної судової адміністрації України Про проведення тестування підсистеми Електронний суд у місцевих та апеляційних судах від 22.12.2018 №628 запроваджено тестовий режим експлуатації підсистеми Електронний суд" у всіх місцевих і апеляційних судах України (пілотних судах) та зобов`язано місцеві та апеляційні суди у ході тестового режиму експлуатації підсистеми Електронний суд керуватися вимогами Положення №30 у частині функціонування підсистеми електронного суду.

За змістом Положення №30, всі електронні документи, що надходять до суду, автоматично розміщуються у відповідному реєстрі електронної кореспонденції автоматизованої системи документообігу суду. Їхня реєстрація здійснюється за загальними правилами реєстрації вхідної кореспонденції, визначеними відповідними інструкціями з діловодства (пункт 14 розділу XI). Учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого Електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи (пункт 2 розділу XI). Електронний кабінет - захищений веб-сервіс, за допомогою якого забезпечується взаємодія авторизованого користувача з АСДС у режимі реального часу. Порядок реєстрації та роботи з електронним кабінетом встановлюється адміністратором (пункт 15 розділу ІІ). Обмін процесуальними документами в електронній формі повинен здійснюватися з офіційних електронних адрес (Електронних кабінетів), які вони мають створити в підсистемі Електронний суд, розміщеній за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua.

Отже, надсилання процесуальних документів в електронній формі передбачає використання сервісу підсистеми Електронний суд, розміщеному за посиланням у мережі Інтернет: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно до попередньої реєстрації офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного цифрового підпису.

За правилом абзацу 2 частини восьмої статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України Про електронний цифровий підпис, якщо інше не визначено цим Кодексом.

Водночас, Закон України Про електронний цифровий підпис, який визначав статус електронного цифрового підпису, втратив чинність 07 листопада 2018 року на підставі Закону України Про електронні довірчі послуги від 05 жовтня 2017 року № 2155-VIII.

Отже, на сьогодні порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом України Про електронні довірчі послуги, який набрав чинності 07 листопада 2018 року.

Відповідно до частини другої статті 17 Закону України Про електронні довірчі послуги електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

У той же час абзацом 1 частини першої статті 18 Закону України Про електронні довірчі послуги передбачено, що кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

З огляду на вказане, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи виключно з використанням сервісу Електронний суд через Електронний кабінет.

Із заяви позивача вбачається, що вона була надіслана на електронну адресу суду (). У графі Підпис зазначено ОСОБА_2 , проте підпису останнього заява не містить. Отже заява ОСОБА_2 не підписана електронним цифровим підписом.

Окрім того, суд звертає увагу, що заява сформована та надіслана на адресу Черкаського окружного адміністративного суду не за допомогою підсистеми Електронний суд, а електронною поштою, що свідчить про використання позивачем способу звернення до суду із заявою, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.

У даному випадку обмеження, пов`язанні з використанням підсистеми Електронний суд, у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Також матеріали поданої заяви не містять відомостей про підписання такого документа електронним цифровим підписом із застосуванням посиленого сертифікату відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису (ЕЦП), накладеного на заяву із використанням підсистеми Електронний суд.

Зазначене свідчить про використання позивачем не передбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до Черкаського окружного адміністративного суду із заявою.

Аналогічна права позиція викладена Верховним Судом в ухвалах від 22 жовтня 2020 року у справі №855/67/20 та від 12 жовтня 2020 року у справі №855/66/20.

Таким чином, подані позивачем 19.12.2022 на електронну адресу суду заява на усунення недоліків позовної заяви та заява про поновлення строку звернення до суду - нескріплені електронним цифровим, що фактично виключає можливість їх прийняття до розгляду.

Однак, згідно ч. ч. 1, 5 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як встановлено суддею з позову, позивач просить суд визнати протиправними та скасувати: наказ начальника Головного управління Національної поліції у Черкаській області №257 о/с від 03.09.2021 та внесеними змінами в наказ від 10.09.2021; рішення атестаційної комісії від 13 липня 2021 року; рішення атестаційної комісії ГУ НП у Черкаській області від 19 серпня 2021 року, однак до Черкаського окружного адміністративного суду з даним позовом позивач звернувся лише 22.11.2022 (відтиск календарного штемпеля АТ «Укрпошта» на конверті, у якому надійшов позов до суду), тобто з пропуском місячного строку звернення до суду, зокрема, у строк понад 1 рік.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Суддя наголошує, що поняття «особа повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

У рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Пономарьов проти України» (№3236/03 від 03 квітня 2008 року, §41) «…Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави».

Отже, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує наказ про звільнення та пов`язані із дійсними, істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Суддя зазначає, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Необхідно зазначити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки висловлені Верховним Судом у постановах від 28 березня 2018 року у справі №809/1087/17 та від 22 листопада 2018 року у справі №815/91/18.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі 2Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до частин 1 та 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Посилання позивача у заяві про поновлення строку звернення до суду на те, що він лише після неодноразових звернень отримав саме 22.03.2022 копію атестаційного листа від 13.07.2021 з висновком апеляційної інстанції та через запровадження в Україні воєнного стану (займався волонтерством) не приймаються суддею до уваги та визнаються неповажними, оскільки у позовній заяві позивачем не заперечується, що він після 13.09.2021 не виходив на службу в поліції через звільнення (тобто дізнався про порушене право ще 13.09.2021), а копію наказу про звільнення від 03.09.2021 та наказу про внесення до нього змін від 10.09.2021 ним отримано саме 25.11.2021. Крім того, воєнний стан в Україні був введений 24.02.2022, проте позивач не надав доказів на підтвердження того, що саме воєнний стан зумовив пропуск строку звернення до суду, а факт зайняття ним волонтерством не підтверджено жодними доказами та не є тими обставинами, що ускладнюють своєчасне звернення його до суду із цим позовом.

Також судом із автоматизованої системи документообігу суду встановлено, що позивач вже звертався до Черкаського окружного адміністративного суду з аналогічними позовами:

- ухвалою суду від 10.02.2022 у справі №580/11/22 через пропуск позивачем строку звернення до суду залишено позов без руху та ухвалою суду від 30.03.2022 у справі №580/11/22 позов повернуто позивачу через неусунення ним недоліків позовної заяви;

- ухвалою суду від 23.09.2022 у справі №580/4280/22 через пропуск позивачем строку звернення до суду залишено позов без руху та ухвалою суду від 17.10.2022 у справі №580/4280/22 позов повернуто позивачу через неусунення ним недоліків позовної заяви.

Згідно ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачу у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, суддя на підставі ч. 2 ст. 123 КАС України вважає за необхідне повернути позивачу подану ним позовну заяву.

Одночасно суддя звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 8 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 169, 241-243, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, Рекрутингового центру Національної поліції України, атестаційної комісії ГУ НП у Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди повернути позивачеві разом із усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, однак апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання суддею.

Суддя Віталіна ГАЙДАШ