Справа № 520/6946/22
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2022-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

26 грудня 2022 року Справа № 520/6946/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Супрун Ю.О. розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Толбухіна, 103, м. Харків, 61000) про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка - ОСОБА_1 , звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд, з урахуванням уточненої позовної заяви від 21.11.2022:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області №229 від 15.08.2022 щодо застосування до старшого інспектора-чергового чергової частини сектору моніторінгу Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

В обґрунтування позовних вимог позивач, старший інспектор-черговий чергової частини сектору моніторингу ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області капітан поліції Фефелова Інна Максимівна, зазначила, що не погоджується з висновками службового розслідування та притягненням її до відповідальності за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог підпункту 3 пункту 8, пункту 12 розділу I, пункту 2 розділу IV Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, пункту 4 розділу IІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357.

Вважає, що службове розслідування проведено не об`єктивно, не всебічно, рішення винесено необґрунтовано, без урахування обставин, а також позивачем зафіксовані грубі порушення розслідування.

Вважає, що відповідач протиправно не врахував наявність у неї тривалого конфлікту з інспектором-черговим чергової частини сектору моніторингу ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_2 .

По суті встановленого порушення пояснила, що перебуваючи у добовому чергуванні вона пішла на відпочинок 12.07.2022 о 01:00. Повернулася з відпочинку о 05:00. В період часу її відпочинку, о 03:30, відбулася подія про яку уповноважена особа чергової частини сектору моніторингу ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області мала повідомити заінтересованих осіб, зокрема, прокурора Шевченківського району міста Харкова. Такою особою на час відпочинку повивача був ОСОБА_2 . Відбуваючи на відпочинок ОСОБА_2 не повідомив позивача про вказану вище подію, у зв`язку з чим вона, дізнавшись про таку подію, звернулася до частини заінтересованих суб`єктів та виявила факт вчинення відповідачем необхідних дій щодо інформування про подію заінтересованих осіб ОСОБА_2 . Проте, про неповідомлення прокурора Шевченківського району міста Харкова їй не було відомо, у зв`язку з чим позивач вважає, що відповідальність за порушення пункту 4 розділу IІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357 має нести саме ОСОБА_2 .

Щодо понаднормового відпочинку тривалістю чотири години у ночі зазначила, що не вважає такі дії порушенням, посилаючись на те, що загальний час відпочинку за добу нею не перевищено, оскільки вона не використала право на двогодинний відпочинок у день.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 05.09.2022 відкрито спрощене провадження у вказаний адміністративній справі. У вказаній ухвалі зазначено, що відповідно до положень п. 1 та п. 10 ч. 6 ст. 12, ч. 1 ст. 257 КАС України, справа належить до справ незначної складності, у зв`язку з чим підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 28.11.2022 замінено первісного відповідача у справі №520/6946/22 з Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002, ) на належного - Харківське районне управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Толбухіна, 103, м. Харків, 61000).

Згідно з положеннями ч.4 ст.229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст.258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч.2,3,4,5 ст.262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Представник відповідача надав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог. В обґрунтування відзиву вказав на повноту та обґрунтованість проведеного службового розслідування, яким встановлено порушення старшим інспектором-черговим чергової частини сектору моніторингу ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_1 службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог підпункту 3 пункту 8, пункту 12 розділу I, пункту 2 розділу IV Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, пункту 4 розділу IІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357. Вважає, що за наслідками проведеного службового розслідування позивач заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що позивач, ОСОБА_1 , проходить службу на посаді старшого інспектора-чергового чергової частини сектору моніторингу ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області у званні капітан поліції.

12.07.2022 на розгляд до керівництва ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області надійшов рапорт начальника СМ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області майора поліції Мусієнко І.В., в якому викладено інформацію щодо можливого порушення поліцейськими чергової частини зазначеного підрозділу поліції порядку оперативного інформування заінтересованих правоохоронних органів про те, що 12.07.2022 близько 03.30 за адресою: АДРЕСА_2 по адміністративній будівлі Харківського національного університету Повітряних Сил ім. І. Кожедуба військовими російської федерації завдані обстріли.

На підставі вказаного рапорту наказом начальника ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області від 12.07.2022 № 176 призначено службове розслідування відносно поліцейських чергової частини, зокрема позивача.

Наказом начальника ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області від 26.07.2022 № 202 продовжено строки службового розслідування за наказом начальника ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області від 12.07.2022 № 176.

09.08.2022 начальником ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області затверджено висновок службового розслідування від 09.08.2022.

Так, у ході службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла висновку ї про порушення позивачем вимог підпункту 3 пункту 8, пункту 12 розділу I, пункту 2 розділу IV Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, пункту 4 розділу IІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357.

На підставі висновків службового розслідування наказом начальника ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області від 15.08.2022 № 229 позивача, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог підпункту 3 пункту 8, пункту 12 розділу I, пункту 2 розділу IV Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, пункту 4 розділу IІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, притягнуто до дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Позивач не погодилася з притягненням її до дисциплінарної відповідальності та звернулася до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку обґрунтованості заявлених позовних вимог та доводам відповідача, суд виходить з таких норм діючого законодавства, що регулюють спірні правовідносини.

Частиною 1 ст. 2 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Згідно зі ст.6 названого закону поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ст.12 Закону України "Про Національну поліцію" поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань.

Згідно з ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського (п.1 ч.1 ст.18); професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва (п.2 ч.1 ст.18); поважати і не порушувати прав і свобод людини (п.3 ч.1 ст.18).

Відповідно до ч.1 ст.64 Закону України «Про Національну поліцію», особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Таким чином, інститут Присяги поліцейського вже сам по собі забезпечує дотримання публічним службовцем закону як у повсякденній службовій, так і позаслужбовій діяльності.

При цьому, у кореспонденції з ч.2 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію" інститут присяги поліцейського забезпечує необхідність виконання завдань поліції незалежно від дії будь-яких факторів, адже жодних виключень із загального правила законом не передбачено.

За визначенням ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (далі Статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

У силу приписів ч.3 ст.1 Статуту до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, у розумінні ч.1 ст.12 Статуту визнається дисциплінарним проступком.

Отже, до кола формальних ознак дисциплінарного проступку поліцейського належать: 1) недотримання вимог чинних нормативно-правових актів; 2) недотримання Присяги поліцейського; 3) невиконання наказів керівників; 4) неналежний рівень знань положень нормативно-правових актів та змісту власних функціональних обов`язків за посадою; 5) не виявлення поваги до прав, честі і гідності людини, не утримання від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 6) ненадання допомоги та не запобігання вчиненню правопорушень; 7) не вжиття заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського із одночасним інформуванням про це безпосереднього керівника; 8) не утримання від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки; 9) не утримання від дій, що підривають авторитет Національної поліції України; 10) недотримання правил внутрішнього розпорядку; 11) невиконання заходів безпеки у службовій діяльності; 12) незабезпечення належного рівня власної професійної підготовки (кваліфікації); 13) неналежне ставлення до збереження службового майна, незабезпечення належного стану зброї та спеціальних засобів; 14) не виявлення поваги до честі і гідності інших поліцейських і працівників поліції, не надання допомоги іншим поліцейським, не стримування інших поліцейських від вчинення правопорушень; 15) не дотримання правил носіння однострою та знаків розрізнення; 15) не сприяння керівникові в організації дотримання службової дисципліни, не інформування керівника про будь-які порушення службової дисципліни; 16) перебування на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 17) невжиття заходів із забезпечення безперервного та цілодобового захисту суверенітету України і територіальної цілісності України, виконання завдань поліції і реалізації повноважень поліції з метою відсічі збройної агресії ворога проти України.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків ч.2 ст.14 Статуту передбачено проведення службового розслідування, під яким відповідно до ч.1 ст.14 цього ж статуту розуміється діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

У спірних правовідносинах службове розслідування було призначено та проведено.

Суд дослідивши зміст позовних вимог зазначає, що позивач не наводить жодного обґрунтування допущення відповідачем будь-яких порушень в ході проведення службового розслідування, фактично позивач не погоджується лише з висновками проведеного службового розслідування.

При цьому, суд не встановив жодних порушень з боку відповідача, які б могли вплинути на правомірність проведеного службового розслідування.

Надаючи оцінку фактичним обставинам справи, суд зазначає таке.

Матеріали справи свідчать, що з 11.07.2022 по 12.07.2022 на добовому чергуванні несли службу старший інспектора-чергового чергової частини сектору моніторингу ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 та інспектор-черговий чергової частини сектору моніторінгу Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_2 .

Відповідно до даних інформаційної підсистеми «Єдиний облік» інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі ІП «ЄО» ІТС ІПНП) встановлено, що 12.07.2022 близько 03.30 до чергової частини ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області надійшов рапорт оперуповноваженого ВКП цього підрозділу поліції лейтенанта поліції Пєнцова Я.О., в якому викладено інформацію про те, що за адресою: АДРЕСА_2 по адміністративній будівлі Харківського національного університету Повітряних Сил ім. І. Кожедуба військовими російської федерації завдані обстріли.

Дисциплінарною комісією під час проведення службового розслідування встановлено, що інспектор черговий чергової частини ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області капітан поліції Лисенко А.Ю. вчасно зібрав необхідну інформацію про подію та направив на місце події слідчо-оперативну групу в повному складі, а також проінформував керівництво ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області про обставини даної події. Також встановлено, що чергового чергової частини УОАЗОР та відповідального ГУНП в Харківській області, з метою економії часу, було поінформовано не черговим підрозділу, а керівництвом ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області. Проте, інспектор-черговий ЧЧ СМ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_2 , виконуючи 12.07.2022 в період часу з 01.00 до 05.00 обов`язки оперативного чергового зазначеного підрозділу поліції, вчасно не поінформовано керівника Шевченківської прокуратури міста Харкова про обстріл 12.07.2022 о 03.30 ХНУПСа, чим порушив вимоги пункту 4 розділу IІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, в частині невиконання вимог підпункту 5 пункту 3 розділу IV Алгоритму невідкладних дій працівника чергової служби, що додається до вказаної Інструкції.

Отже, фактичною підставою для призначення службового розслідування було неповідомлення керівника Шевченківської прокуратури міста Харкова про події, що відбулися 12.07.2022 о 03.30 інспекторами-черговими чергової частини сектору моніторингу ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області.

Відповідно до пункту 3 підпункту 5 розділу IV Алгоритму невідкладних дій працівника чергової служби, що додається до Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, під час терористичного акту або злочину із застосуванням вибухівки, оперативний черговий повинен повідомити чергових прокуратури, територіальних органів (підрозділів) Служби безпеки України (далі - СБУ) та Державної служби України з надзвичайних ситуацій (далі - ДСНС), інших органів державної влади та місцевого самоврядування.

Підпунктом 3 пункту 8 розділу І Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440 (далі Інструкція з організації діяльності чергової служби), визначено, що основними завданнями чергової служби органів (підрозділів) поліції відповідно до компетенції є: збирання, опрацювання й доповідь керівництву органу (підрозділу) поліції інформації про оперативну обстановку на території обслуговування, передача її до чергової частини вищого рівня, а також інших органів державної влади та місцевого самоврядування.

Пунктом 2 розділу IV Інструкції з організації діяльності чергової служби визначено, що старший інспектор-черговий (інспектор-черговий) чергової частини ТВП є старшим чергової зміни та добового наряду, який: 1) здійснює загальне керівництво роботою чергової зміни та добового наряду ТВП, які заступили на добове чергування; 2) забезпечує взаємодію з іншими черговими частинами ТВП та черговою частиною ГУНП; 3) відповідає за повноту й об`єктивність формування інформаційних даних, своєчасне надання оперативних зведень та іншої інформації; 4) забезпечує безперервний моніторинг стану оперативної обстановки на території обслуговування, організацію реагування на її зміни, збирання й опрацювання інформації про події та правопорушення; 5) доповідає в установленому порядку керівнику ТВП, його заступникам (відповідно до розподілу функціональних обов`язків) та відповідальному по ТВП, а також інформує керівників органу досудового розслідування та оперативних підрозділів, а за потреби - керівників інших підрозділів ТВП про вчинені резонансні кримінальні правопорушення чи надзвичайні події, відомості про які надходять до чергової частини; 6) підтримує зв`язок і здійснює обмін інформацією із черговою частиною вищого рівня; 9) забезпечує в установленому порядку оповіщення керівників та поліцейських ТВП; 10) формує добові оперативні зведення, відповідає за введення достовірної інформації до системи ІПНП.

Відповідно до пункту 12 розділу I Інструкції з організації діяльності чергової служби робота поліцейських (уповноважених службових осіб) добового наряду чергової служби органів (підрозділів) поліції або закладів освіти організовується в чотири зміни тривалістю 24 години кожна, крім випадків службової необхідності, зумовленої специфікою та особливостями роботи у відповідному органі (підрозділі) поліції або закладі освіти, а також може встановлюватися інший режим роботи відповідно до законодавства про працю. Черговим чергової зміни та членам добового наряду чергової служби під час чергування відповідно до встановленого графіка відпочинку надаються перерви для вживання їжі та короткочасного відпочинку тривалістю дві години вдень та дві години вночі.

Нормами пункту 11 розділу IІ наказу МВС України від 06.04.2016 № 260 «Про затвердження Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських», службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 до 06.00. Поліцейським, які несуть службу в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин. Перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час. Поліцейським добового наряду під час чергування почергово надаються перерви для вживання їжі та короткочасного відпочинку. Загальна тривалість такої перерви становить 4 години (2 години вдень і 2 години вночі) та не включається в службовий час.

Аналіз вказаних приписів свідчить, що поліцейський, який несе службу цілодобово має право на відпочинок тривалістю 4 години (2 години вдень і 2 години вночі), при цьому вказані норми не дозволяють поліцейським самостійно змінювати тривалість відпочинку уночі за рахунок відсутності відпочинку у день.

Так, позивач у позові та наданих в ході службового розслідування поясненнях вказала, що з 01.00 12.07.2022 до 05.00 12.07.2022, тобто впродовж 4 годин поспіль, вона відпочивала, що безумовно є порушенням службової дисципліни.

Так, у випадку дотримання позивачем вимог службової дисципліни у частині часу відпочинку, вона б, на момент вказаної вище події, вже б приступила до чергування та мала б можливість належним чином відреагувати в порядку, визначеному Інструкцією з організації діяльності чергової служби.

Також суд вважає необґрунтованим посилання на те, що відповідальність за неповідомлення прокурора Шевченківського району міста Харкова має нести саме ОСОБА_2 , оскільки він не повідомив позивача навіть про відповідну подію, суд зазначає таке.

По-перше, в ході службового розслідування було встановлено, ОСОБА_2 перед відпочинком передав позивачеві документи з позначкою «обстріл», які позивач не вивчала.

По-друге, позивач є старшим інспектором-черговим чергової частини ТВП та є старшим чергової зміни та добового наряду, який, зокрема відповідає за повноту й об`єктивність формування інформаційних даних, своєчасне надання оперативних зведень та іншої інформації (п.п. 3 п. 2 розділу IV Інструкції з організації діяльності чергової служби), а тому несе відповідальність в тому числі і за дії її підлеглих.

Твердження позивача про наявність у неї конфлікту з інспектором-черговим ОСОБА_2 не впливає на протиправність оспорюваного наказу, оскільки, по-перше, у цьому випадку, судом встановлено порушення позивачем службової дисципліни, що проявилося у понаднормовому відпочинку, яке й потягло за собою відповідні подальші наслідки, по-друге, позивач за посадою відповідає за повноту й об`єктивність формування інформаційних даних, повідомлення заінтересованих органів та осіб тощо, по-третє інспектор-черговий ОСОБА_2 свою провину визнав та був притягнутий до відповідальності. Останній також, відбуваючи на відпочинок, передав позивачеві документи, з яких вона мала можливість дізнатися про подію та вчинити відповідні дії, якщо б з ними ознайомилася.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку про правомірність та обґрунтованість висновків дисциплінарної комісії про порушення службової дисципліни старшим інспектором-черговим чергової частини сектору моніторингу ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_1 , що виразилось у недотриманні вимог підпункту 3 пункту 8, пункту 12 розділу I, пункту 2 розділу IV Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, пункту 4 розділу IІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, та наявність підстав для притягнення її до дисциплінарної відповідальності та застосування до неї дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Згідно з ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно ч.3 ст.19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Усі юридичні фактори, котрі мають юридичне значення для вирішення питання про дисциплінарне покарання поліцейського викладені дисциплінарною комісією у висновку службового розслідування.

Окрім того, відповідно до ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Так, дослідивши матеріали службового розслідування та спірний наказ, суд дійшов висновку, що під час визначення виду стягнення відповідачем враховані характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За таких обставин суд вважає, що спірний наказ та висновки службового розслідування цілком відповідають вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог та відсутність підстав для його задоволення.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заявлених позовних вимог.

При розв`язанні спору, суд зважає на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі за текстом - Конвенція; рішення від 21.01.1999 у справі "Гарсія Руїз проти Іспанії", від 22.02.2007 у справі "Красуля проти Росії", від 05.05.2011 у справі "Ільяді проти Росії", від 28.10.2010 у справі "Трофимчук проти України", від 09.12.1994. у справі "Хіро Балані проти Іспанії", від 01.07.2003 у справі "Суомінен проти Фінляндії", від 07.06.2008 у справі "Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії") і тому надав оцінку усім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору, та дослухався до усіх аргументів сторін, які ясно і чітко сформульовані та здатні вплинути на результат вирішення спору.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст.13, 14, 139, 241, 243, 246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення складено та підписано 26.12.2022.

Суддя Супрун Ю.О.