Справа № 366/1084/22
Суддя: Гончарук О. П.
Дата ухвалення: 2022-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №366/1084/22
Провадження №2-а/366/9/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2022 року смт.Іванків

Іванківський районний суд Київської області у складі головуючого судді Гончарука О.П., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

в с т а н о в и в:

До Іванківського районного суду Київської області звернулася ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) з позовом до Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області (місцезнаходження: 07201, Київська область, смт.Іванків, вул. Проскури, 7), в якому просить постанову №1 адміністративної комісії при виконавчому комітеті Іванківської селищної ради від 29 грудня 2020 року про визнання ОСОБА_1 винною у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого статтею 186 КУпАП скасувати, а провадження в справі про адміністративне правопорушення закрити.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначила, що 29 грудня 2020 року постановою №1 адміністративної комісії при виконавчому комітеті Іванківської селищної ради (далі по тексту Постанова) її було визнано винною у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого статтею 186 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді попередження.

Відповідно до описової частини даної Постанови ОСОБА_1 , 01.11.2020 року близько 17 год. 00 хв., за адресою АДРЕСА_2 на території кладовища вчинила самоправство, а саме на власний розсуд, всупереч встановленому порядку, демонтувала стіл дерев`яний, чим завдала матеріальної та моральної шкоди гр. ОСОБА_2 .

Так, ОСОБА_1 вважає, що під час винесення оскаржуваної постанови адміністративною комісією взагалі не були дослідженні докази, які містяться в матеріалах справи, їм не надану належну оцінку, зокрема, протокол складено на ОСОБА_3 , а в матеріалах справи міститься фото переписки з Льонею. Зазначає, що під час розгляду справи, адміністративній комісії необхідно було з`ясувати у потерпілого хто такий ОСОБА_4 і чому потерпілий саме Льоні надсилає повідомлення з текстом «віддай стола».

Окрім того, з матеріалів справи взагалі не вбачається чи викликалася позивач на розгляд даного протоколу, чи була явка потерпілого, свідків, чи було роз`яснено особі, яка притягується до відповідальності про її права, які зазначені в ст.2 68 КУпАП, чи наявні докази, кому належить стіл, коли і ким він був встановлений та на підставі якого документу (розпорядження РДА, рішення селищної/сільської ради), його характеристики тощо, а також чи наявні фото чи відео-фіксація правопорушення.

Також вважає, що фактично єдиним доказом на підставі яких адміністративна комісія дійшла висновку про наявність в діях ОСОБА_1 ознак адміністративного правопорушення передбаченого статтею 186 КУпАП є протокол серії АПР18 209410 від 23.11.2020 року. При цьому, зазначила, що протокол про адміністративне правопорушення є процесуальною дією суб`єкта владних повноважень, яка спрямована на фіксацію адміністративного правопорушення, а тому, не може вважатися доказом вчинення правопорушення в розумінні ст.251 КУпАП, а обставини, викладені в ньому повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумніву у суду.

На думку позивача, під час розгляду справи адміністративна комісія не дотрималася вимог статей 251 та 252 КУпАП, не в повній мірі з`ясувала та не перевірила всіх обставин справи, у зв`язку з чим оскаржувану Постанову вважає незаконною та необґрунтованою, тому, вважає, що є всі підстави для її скасування судом, а провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Ухвалою судді Іванківського районного суду Київської області Гончаруком О.П. від 15 серпня 2022 року було поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду, відкрито спрощене провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання та запропоновано відповідачу протягом п`ятнадцяти календарних днів з дня одержання копії даної ухвали подати суду відзив на позовну заяву.

Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 15 серпня 2022 рокугромадян ОСОБА_2 та ОСОБА_5 залучено до участі у адміністративній справі, як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Запропонувано третім особам протягом п`ятнадцяти календарних днів з дня одержання копії даної ухвали подати суду письмові пояснення на позовну заяву.

Також, ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 15 серпня 2022 року у задоволенні заяви громадян ОСОБА_2 та ОСОБА_5 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовлено.

Представник Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області звернувся до суду письмовими поясненнями, відповідно до яких, просить позов ОСОБА_1 до Іванківської селищної ради Вишгородського району про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення вирішити на розсуд суду.

Треті особи ОСОБА_2 та ОСОБА_5 звернулись до суду з відзивом, відповідно до якого наполягали на розгляді справи в порядку загального позовного провадження з їх участю та заперечували проти скасування постанови.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Як було зазначено вище, ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 15 серпня 2022 року у задоволенні заяви громадян ОСОБА_2 та ОСОБА_5 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовлено, у зв`язку з тим, що третіми особами в поданій заяві не наведено жодних конкретних мотивів, обґрунтувань та підстав, в чому полягає складність справи та розгляду справи за правилами загального позовного провадження, а зміст їх вимог не дає підстав стверджувати, що повне та всебічне з`ясування усіх обставин у справі потребує проведення судового засідання чи заслуховування пояснень сторін та третіх осіб.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до п. 1 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 від 6 березня 2008 року «Про практику застосування адміністративними судами окремих положень КАС України під час розгляду адміністративних справ щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень» належить перевірити, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Матеріалами справи встановлено, що 23 листопада 2020 року ДОП Іванківського ВП Вишгородської відділу ГУ НП в Київській області старшим лейтенантом поліції Лещенком Я.Є. складено протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 №209410 про порушення громадянкою ОСОБА_1 вимог ст.186 КУпАП, а саме, що 01.11.2020 року близько 12 год. 00 хв., за адресою АДРЕСА_2 на території кладовища гр. ОСОБА_1 вчинила самоправство, а саме на власний розсуд, всупереч встановленому порядку, демонтувала стіл дерев`яний на кладовищі, чим завдала матеріальної та моральної шкоди гр. ОСОБА_2

29 грудня 2020 року постановою №1 адміністративної комісії при виконавчому комітеті Іванківської селищної ради ОСОБА_3 було визнано винною у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого статтею 186 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді попередження.

Позивач обґрунтовуючи позовні вимоги зазначає, що дана постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є протиправною та підлягає до скасування, оскільки містить ряд порушень при її складанні.

Так, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, як це передбачено статтею 245 КУпАП є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

У відповідності до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення можуть розглядатися адміністративними комісіями при виконавчих комітетах сільських, селищних, міських рад.

Відповідно до ст.218 КУпАП, адміністративні комісії при виконавчих органах міських рад розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 186 КУпАП.

Згідно ст.255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати: 1) уповноважені на те посадові особи: органів внутрішніх справ (Національної поліції) в тому числі статті 186, 186-1, 186-3, 186-5 - 187, 188-28, 188-47, 189 - 195-6, статті 204-1, 206-1, 212-6, 212-7, 212-8, 212-10, 212-12, 212-13, 212-14, 212-19, 212-20, 212-22-212-24).

Особа, яка уповноважена розглядати справу про адміністративне правопорушення зобов`язана, по-перше, встановити склад правопорушення, яким згідно статті 9 КУпАП протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність, по-друге, дослідити докази та оцінити їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (стаття 252 КУпАП).

Згідно змісту ст.280 КУпАП випливає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно положень ст.283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення. Постанова по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, крім даних, визначених частиною другою цієї статті, повинна містити відомості про: дату, час і місце вчинення адміністративного правопорушення; транспортний засіб, який зафіксовано в момент вчинення правопорушення (марка, модель, номерний знак); технічний засіб, яким здійснено фото або відеозапис; розмір штрафу та порядок його сплати; правові наслідки невиконання адміністративного стягнення та порядок його оскарження; відривну квитанцію із зазначенням реквізитів та можливих способів оплати адміністративного стягнення у вигляді штрафу.

Суть правопорушення - це докладний опис події вчиненого проступку необхідний для її правильної кваліфікації, тобто для визначення статті Особливої частини Кодексу або статті закону, що передбачає адміністративну відповідальність за подібні діяння.

Отже, викладені в постанові по справі про адміністративне правопорушення обставини повинні чітко та однозначно свідчити про повноту та об`єктивність встановлених обставин справи та її розгляду, а також відображати конкретний склад адміністративного правопорушення, що повинно підтверджуватись відповідними доказами.

Диспозицією статті 186 КУпАП передбачено відповідальність за самоуправство, тобто самовільне, всупереч встановленому законом порядку, здійснення свого дійсного або гаданого права, що не завдало істотної шкоди громадянам або державним чи громадським організаціям.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері державного управління.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у самовільному, всупереч встановленому законом порядку, здійсненні свого дійсного або гаданого права, що не завдало істотної шкоди громадянам або державним чи громадським організаціям. До того ж дійсним правом необхідно вважати право, яке особа набуває на підставі закону або іншого нормативно-правового акта, а гаданим - право, якого особа не має, але, добросовісно помиляючись, вважає таким, що в неї є. Невід`ємною ознакою самоуправства є порушення законних прав та інтересів фізичних та юридичних осіб, яке, однак, не завдало їм істотної шкоди. Поняття істотної шкоди є оціночним, а встановлення означеної шкоди повинно здійснюватися з урахуванням наслідків, які мали дії винної особи. Також однією з ознак об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.186 КУпАП, є заподіяння шкоди громадянам або державним чи громадським організаціям, яка не є істотною.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1,2 ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Стаття 256 КУпАП передбачає, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Згідно з наявних матеріалів справи вбачається те, що протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 №209410 від 26.11.2020 складений ДОП Іванківського ВП Вишгородської відділу ГУ НП в Київській області старшим лейтенантом поліції Лещенком Я.Є. про порушення гр. ОСОБА_1 вимог ст.186 КУпАП є таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства.

Зокрема, за приписами частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адмінвідповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами передбаченими статтею 268 КУпАП.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

При цьому обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 742/3757/16-а, від 31 січня 2019 року у справі № 760/10803/15-а, від 19 вересня 2019 року у справі № 686/21230/16-а, від 30 вересня 2019 року у справі № 486/92/17, від 14 листопада 2019 року у справі № 815/1570/16, від 06 грудня 2019 року у справі № 804/7725/17, від 24 грудня 2019 року у справі № 360/403/19.

Суд враховує, що особі, до якої застосовується адміністративна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

Законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.

Верховний Суд у своїй постанові від 18.06.2020 по справі №188/1143/17 дійшов висновку, що обов`язок уповноваженої посадової особи письмово повідомляти особу, що якої застосовується адміністративне стягнення не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи.

Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. Такий обов`язок вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи.

З`ясовуючи поінформованість особи про час та місце розгляду справи, суд також повинен зважати на поведінку особи, яка притягується до відповідальності. Ухилення від одержання повідомлення або інші недобросовісні дії, які свідчать про намагання уникнути участі в засіданні, не можуть бути підставою для скасування постанови.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 813/3415/18, від 30 січня 2020 року у справі № 482/9/17.

Як вбачається з копії протоколу, який долучений до матеріалів справи, дату розгляду справи про адміністративне правопорушення не вказано взагалі. Крім того, не зазначено свідків та не надано докази того, що позивач була повідомлена про дату та час розгляду справи про адміністративне правопорушення. Також в описовій частині зазначено, що адміністративне правопорушення відбулося 01.11.2020 року, а протокол складений 23.11.2020 року, тобто через 22-ва календарних дня з моменту вчення адміністративного правопорушення, що не узгоджується з приписами ч.2 ст.254 КУпАП, де зазначено

Окрім того, судом не встановлено, чому саме на ОСОБА_1 складено протокол, хоча в заяві гр. ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , яка подана 09.11.2020 на ім`я начальника Іванківського ВП Вишгородського ВП ГУ в Київській області взагалі не згадується ОСОБА_1 , а фігурують інші особи.

З огляду на викладене, судом встановлено, що при розгляді протоколу про адміністративне правопорушення адміністративною комісією не з`ясовані всі обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення, не встановлено винність позивача у вчиненні правопорушення, не досліджено будь-які письмові докази на підтвердження порушення позивачем, не допитано свідків та потерпілих даного правопорушення.

Відповідно ст. 72 КУпАП доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Вирішуючи питання по суті адміністративного позову суд також керується законом прямої дії нормою ст. 62 ч. 3 Конституції України, за якою усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Приймаючи до уваги допущені порушення норм КУпАП при підготовці та розгляді адміністративного протоколу та винесення постанови, суд приходить до висновку, що адміністративний позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню, оскільки при складанні адміністративного протоколу та винесенні постанови про накладення адміністративного стягнення відносно позивача не дотримано вимог статтей 256, 283, 383 КУпАП, вина саме ОСОБА_1 , у вчиненні зазначеного правопорушення не доведена.

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України - при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У зв`язку із задоволенням позовних вимог, суд дійшов висновку, що судові витрати належать відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у повному розмірі.

Враховуючи ті обставини, що позивачем при подачі позову до суду був сплачений судовий збір у сумі 496 грн. 20 коп., що підтверджується квитанцією №4790-6655-5667-6143 від 09.08.2022, тому судовий збір підлягає стягненню на користь позивача у зазначеному розмірі, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 7, 53-1, 251, 254, 256, 268, 276, 280, 283, 287, 288, 289, 291, 293 КУпАП, статтями 2, 4, 5, 72-78, 139, 242-246 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення задовольнити.

Постанову №1 адміністративної комісії при виконавчому комітеті Іванківської селищної ради від 29 грудня 2020 року про визнання ОСОБА_1 винною у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого статтею 186 КУпАП скасувати, а провадження в справі про адміністративне правопорушення закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області (, місцезнаходження: 07201, Київська область, смт.Іванків, вул. Івана Проскури, 7) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) судовий збір у розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) гривень 20 копійок.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя: Гончарук О.П.