Справа № 460/47174/22
Суддя: С.М. Дуляницька
Дата ухвалення: 2022-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про повернення позовної заяви
Рівненський окружний адміністративний суд в особі судді С.М. Дуляницька, після одержання позовної заяви
доРівненського обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат
про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинення певних дій, -
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Рівненського обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинення певних дій.
Ухвалою суду від 21.11.2022 позовна заява залишена без руху, було запропоновано усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду: нової редакції позовної заяви з чітким викладенням обґрунтування позовних вимог, заявлених саме до Рівненського обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, до якої слід долучити вищенаведені докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення даної ухвали.
На виконання вимог ухвали, представницею позивача було подано "заяву про усунення недоліків".
Дослідивши подані документи, суд констатує повне невиконання вимог судового рішення від 21.11.2022 яке набрало законної сили та зазначає таке:
Адміністративний процес - це правовідносини, що складаються під час розгляду й вирішення судом публічно-правових спорів, зарахованих до адміністративної юрисдикції. Передусім це відносини між судом і особами, які беруть участь у справі (сторони, треті особи, представники), чи іншими учасниками адміністративного процесу (свідок, експерт, перекладач тощо).
Ці відносини врегульовують правила адміністративного судочинства.
При цьому, правила судочинства є вимогами для виконання умов (норма поведінки, норми права чи процесу) всіма учасниками певної процесуальної дії, за виконання яких передбачено заохочення, а за невиконання - покарання.
Адміністративний процес складається із конкретних вимог, які є імперативними для його учасників, тому невиконання цих вимог будь-яким учасником має своїм неодмінним наслідком застосування санкцій.
Положеннями ч.1 ст.171 КАСУ передбачено, що суддя наділений повноваженням (правом) вирішувати питання щодо прийнятності позовної заяви для розгляду та забезпечення належних передумов для ефективного розгляду справи. Для виконання цього повноваження суддя має відповідні процесуальні інструменти, зокрема, право залишити позовну заяву без руху з покладанням на учасника процесу обов`язку виконати вимоги суду для усунення прогалин та недоліків, що стають на заваді розгляду справи. Суд також має достатні повноваження для встановлення адміністративної процесуальної діє- та правоздатності кожного учасника процесу, що відіграє визначальну роль для вирішення питання можливості відкриття провадження у справі.
У цьому зв`язку, праву суду відповідає обов`язок сторони виконати вимогу, чи не виконати, а оскільки адміністративний процес є формою правил, то за невиконання вимоги процесуальним законом передбачена певна відповідальність для недобросовісного учасника, яка встановлена ст.45 КАСУ.
Крім того, суд акцентує увагу, що положеннями ч.2 ст.159 КАСУ наведено вичерпний перелік заяв по суті справи: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.
Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у визначених цим Кодексом випадках, ч.3 ст.159 КАСУ.
Відтак, подання заяв, які не стосуються суті справи, не утворює для судді обов`язку їх розгляду.
Суд може дозволити учаснику справи подати додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, якщо визнає це необхідним, ч.5 ст.159 КАСУ.
Такий вид заяви як "заява про усунення недоліків", "додаткова заява" чинним КАСУ не передбачені. Тим більше, що за приписами ст.160 КАСУ, єдиною формою звернення до суду на захист порушеного права є позовна заява і жодний інший вид заяв не може її підмінювати.
"...Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову; збільшення або зменшення розміру позовних вимог; об`єднання позовних вимог; зміну предмета або підстав позову. (Верховний Суд справа №405/3360/17).
Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.
Виходячи із вищевикладеного, враховуючи, що за змістом "заяви про усунення недоліків" неможливо розцінити її суть, суд залишає вказану заяву без розгляду.
Відтак, суд констатує, що у встановлений судом строк позивачем не усунуто недоліки позовної заяви, вказані в ухвалі від 21.11.2022, а саме: нової редакції позовної заяви з чітким викладенням обґрунтування позовних вимог, заявлених саме до Рівненського обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, до якої слід долучити вищенаведені докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.
За результатом дослідження позовної заяви, суд констатує повне невиконання вимог судового рішення, яке набрало законної сили, у зв`язку з чим звертає увагу на таке:
положеннями ч.1 ст. 129-1 Конституції України передбачено, що судове рішення є обов`язковим до виконання.
Вказана норма кореспондується зі ст.370 КАСУ, при цьому ухвала суду, згідно ст.241 КАСУ є різновидом судового рішення.
Згідно ч.5 ст. 44 КАСУ, учасник справи зобов`язаний виявляти повагу до суду; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати наявні у нього докази в порядку та строки, встановлені судом, не приховуючи їх.
Суд наголошує, що згідно ч.1 ст. 45 КАСУ учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення, - п.1 ч.2 ст.45 КАСУ.
Враховуючи те, що вимоги ухвали суду про залишення позовної заяви без руху у встановлений судом строк не виконані, наявні підстави для повернення позовної заяви заявнику в порядку, передбаченому ч. 1 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України.
Керуючись статтями 169, 241, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

Позовну заяву і додані до неї документи повернути позивачу.
Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст ухвали складений 26 грудня 2022 року

Суддя С.М. Дуляницька