Справа № 580/7961/21
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2022-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/7961/21 Суддя (судді) першої інстанції: Валентина ТИМОШЕНКО
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Файдюка В.В.

суддів: Мєзєнцева Є.І.

Собківа Я.М.

При секретарі: Шепель О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 26 січня 2022 року у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області про визнання протиправним та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області (далі - відповідач), в якому просив:

1) визнати протиправним та нечинним рішення Степанецької сільської ради від 26 лютого 2021 року № 3-52/ІХ "Про затвердження Технічних документацій з нормативно грошової оцінки земель населених пунктів";

2) визнати протиправним та нечинним рішення Таганчанської сільської ради від 27 лютого 2020 року № 22-27/VII "Про затвердження Технічних документацій з нормативної грошової оцінки земель с. Голяки";

3) визнати протиправним та скасувати рішення Степанецької сільської ради від 23 липня 2021 року № 8-42/ІХ "Про Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельних ділянок кадастровий номер :7 та кадастровий номер :03:001:0244", яким відмовлено ФОП ОСОБА_1 у затвердженні Технічної документації з нормативної грошової оцінки 2-х земельних ділянок комунальної власності загальною площею 4,7190 га із земель водного фонду - для рибогосподарських потреб, які розташовані: Черкаська область, Черкаський район, адмінмежі Степанецької сільської ради с. Голяки, розробленої ТОВ "Інститут проектування та землевпорядкування";

4) зобов`язати Степанецьку сільську раду у встановленому законодавством порядку прийняти рішення про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки 2- х земельних ділянок комунальної власності загальною площею 4,7190 га із земель водного фонду - для рибогосподарських потреб, які розташовані Черкаська область, Черкаський район, адмінмежі Степанецької сільської ради с. Голяки, розробленої ТОВ "Інститут проектування та землевпорядкування".

Позов обгрунтовано тим, що спірне рішення відповідача за своєю природою є регуляторним актом, а тому має бути прийняте з дотриманням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". Однак, воно прийняте з порушенням норм вказаного закону, зокрема: не оприлюднено проект оскаржуваного рішення та аналізу його регуляторного впливу; прийняте рішення не оприлюднено у порядку, визначеному законодавством України. Крім того, відповідачем у затвердженні Технічної документації з нормативної грошової оцінки 2-х земельних ділянок комунальної власності загальною площею 4,7190 га із земель водного фонду - для рибогосподарських потреб, які розташовані: Черкаська область, Черкаський район, адмінмежі Степанецької сільської ради с. Голяки, розробленої ТОВ "Інститут проектування та землевпорядкування" відмовлено з посиланням на те, що земельні ділянки не можуть мати дві нормативно-грошові оцінки землі.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 26 січня 2022 року в задоволенні даного адміністративного позову відмовлено.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд виходив з того, що обставини, на які посилається позивач в адміністративному позові, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нову постанову, якою задовольнити позов в повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовано тим, що суд першої інстанції помилково ототожнив рішення органів місцевого самоврядування «Про встановлення ставок земельного податку за земельні ділянки» з рішенням «Про затвердження Технічних документацій з нормативно грошової оцінки земель населених пунктів», дійшовши таким чином помилкового висновку про те, що останнє не є регуляторним актом.

Посилаючись на практику Верховного Суду, викладену у постанові від 10 грудня 2021 року по справі № 0940/2301/18, Черкаський окружний адміністративний суд порушив норми матеріального права та помилково дійшов висновку про те, що рішення Степанецької сільської ради ОТГ від 26 лютого 2021 року № 3-52/ІХ та рішення Таганчанської сільської ради від 27 лютого 2020 року № 22-27/УІІ не є регуляторними актами.

Натомість, вказані рішення є нормативно-правовими регуляторними актами, оскільки прийняті уповноваженим органом суб`єкта владних повноважень, змінюють норми права, поширюється на невизначене коло осіб (серед інших - на платників податку з плати за землю, орендарів земельних ділянок державної та комунальної власності, коло яких не є конкретно визначеним) та спрямовані на правове регулювання адміністративних відносин між регуляторним органом та іншими суб`єктами господарювання, також оскаржені рішення розраховані на довгострокове та неодноразове застосування.

Крім того, згідно п. 11 висновку державної експертизи землевпорядної документації від 12 грудня 2019 року № 5200-19 Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель с. Голяки Таганчанської сільської ради ОТГ не в повній мірі відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам.

Також апелянт посилається на те, що для відмови у затвердженні технічної документації встановлено виключний перелік підстав, а саме: невідповідність технічної документації вимогам законів та прийнятих відповідно до закону нормативно-правових актів або розташування земель чи земельних ділянок на території іншої територіальної громади.

Жодна з цих підстав не стала підставою для відмови ФОП ОСОБА_1 у затвердженні технічної документації, розробленої ТОВ «Інститут проектування та землевпорядкування».

А така підстава, як те, що земельні ділянки не можуть мати дві нормативно грошові оцінки землі одночасно, що стало підставою для відмови ФОП ОСОБА_1 у затвердженні технічної документації, взагалі відсутня в переліку, визначеному в ч. 2 статті 23 Закону України «Про оцінку земель».

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, у судове засідання не з`явилися.

Представник позивача надіслав до суду клопотання про проведення судового засідання в режимі відео конференції, яке отримано головуючим суддею 13 грудня 2022 року. Колегія суддів на місці ухвалила відмовити в задоволенні даного клопотання, оскільки згідно ч. 2 статті 195 КАС України учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а позивач даного порядку не дотримався.

Враховуючи, що у матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов`язкова, колегія суддів на місці ухвалила проводити апеляційний розгляд справи за відсутності представників сторін.

Згідно ч.4 статті 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до ч. 2 статті 309 КАС України у виняткових випадках апеляційний суд за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи може продовжити строк розгляду справи, але не більш як на п`ятнадцять днів, про що постановляє ухвалу.

Пунктом 1 статті 6 ратифікованої Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року Конвенції про захист прав людини та основних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку.

Згідно п. 26 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень ухвалення рішення в розумні строки відповідно до статті 6 Конвенції також можна вважати важливим елементом його якості. Проте можливе виникнення суперечностей між швидкістю проведення процесу та іншими чинниками, пов`язаними з якістю, такими як право на справедливий розгляд справи, яке також гарантується статтею 6 Конвенції. Оскільки важливо забезпечувати соціальну гармонію та юридичну визначеність, то попри очевидну необхідність враховувати часовий елемент слід також зважати й на інші чинники.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указами Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022, від 18 квітня 2022 року № 259/2022, від 17 травня 2022 року № 341/2022 та від 12 серпня 2022 року № 573 строк дії воєнного стану в Україні було продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Враховуючи те, що розгляд апеляційної скарги здійснюється в умовах воєнного стану, що суттєво обмежує можливість вирішення справи у строк, встановлений статтею 309 КАС України, колегія суддів з метою забезпечення повного та всебічного розгляду справи, а також прийняття законного та обґрунтованого рішення з дотриманням процесуальних прав усіх учасників судового процесу в умовах діючого воєнного стану, дійшла висновку про наявність підстав для продовження строку розгляду апеляційної скарги на розумний строк.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що між Мельниківською сільською радою та ФОП ОСОБА_1 22 жовтня 2009 року було укладено договір оренди земельної ділянки площею 4,7190 га земель водного фонду, який зареєстрований у Канівському міськрайонному відділі Черкаської регіональної філії центру ДЗК, про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 02 листопада 2010 року № 01.

20 жовтня 2020 року між Таганчанською сільською радою ОТГ та ФОП ОСОБА_1 укладено додаткову угоду до договору оренди земельної ділянки від 22 жовтня 2009 року, відповідно до якої поновлено договір оренди земельної ділянки площею 4,7190 га, що знаходиться в адміністративних межах Таганчанської сільської ради об`єднаної територіальної громади (у межах населеного пункту), кадастровий номер :7 та кадастровий номер :03:001:0244, строком на 20 років для рибогосподарських потреб.

26 лютого 2021 року Степанецькою сільською радою об`єднаної територіальної громади Черкаської області прийнято рішення № 3-52/ІХ «Про затвердження Технічних документацій з нормативно грошової оцінки земель населених пунктів с. Мельники та с. Голяки», відповідно до пункту 3 якого нова нормативно грошова оцінка вступає в дію з 01 березня 2021 року.

27 лютого 2020 року Таганчанською сільською радою об`єднаної територіальної громади Черкаської області прийнято рішення № 22-27VIII «Про затвердження Технічних документацій з нормативно грошової оцінки земель с. Голяки», відповідно до якого враховуючи потребу в економічному регулюванні земельних відносин затверджено технічну документацію з нормативно грошової оцінки земель с. Голяки, виконану Приватним експертно-виробничим підприємством. Визначено, що керуватися даною грошовою оцінкою необхідно при: передачі земель у власність, у спадщину, під заставу, при даруванні, купівлі-продажу, передачі в оренду, ціноутворенні, визначенні ставок земельного податку та орендної плати.

Вважаючи, що проведена нормативна грошова оцінка земель була завищеною, ФОП ОСОБА_1 26 червня 2021 року звернувся до ТОВ «Інститут проектування та землевпорядкування» з метою виготовлення нормативно грошової оцінки відповідно до вимог діючого законодавства.

02 липня 2021 року ТОВ «Інститут проектування та землевпорядкування» виготовлено технічну документацію з нормативної грошової оцінки 2-х земельних ділянок комунальної власності: кадастровий номер :7 та кадастровий номер :03:001:0244, загальною площею 4,7190 га із земель водного фонду - для рибогосподарських потреб, які розташовані: Черкаська область, Черкаський район, адмінмежи Степанецької сільської ради с. Голяки.

ФОП ОСОБА_1 звернувся до Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області із заявою про затвердження вказаної Технічної документації.

Рішенням Степанецької сільської ради від 23 липня 2021 року № 8-42/ІХ «Про Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельних ділянок кадастровий номер :7 та кадастровий номер :03:001:0244» відмовлено ФОП ОСОБА_1 у затвердженні Технічної документації з нормативної грошової оцінки 2-х земельних ділянок комунальної власності загальною площею 4,7190 га із земель водного фонду - для рибогосподарських потреб, які розташовані: Черкаська область, Черкаський район, адмінмежи Степанецької сільської ради с. Голяки.

27 серпня 2021 року представником позивача на адресу Степанецької об`єднаної територіальної громади Черкаської області направлено адвокатський запит стосовно надання інформації.

Листом від 17 вересня 2021 року № 1076 Степанецькою ОТГ надано копію рішення Степанецької сільської ради від 26 лютого 2021 року № 3-52/ІХ «Про затвердження Технічних документацій з нормативно грошової оцінки земель населених пунктів», копію рішення Таганчанської сільської ради від 27 лютого 2020 року № № 22-27/VII «Про затвердження Технічних документацій з нормативної грошової оцінки земель с. Голяки», копію висновку комісії з питань житлово-комунального господарства комунальної власності, містобудування, земельних відносин та охорони природи № 21 від 20 липня 2021 року, відповідно до якого комісія рекомендувала затвердити Технічну документацію нормативної грошової оцінки земельних ділянок кадастровий номер :026001601 та кадастровий номер :03:001:0244, загальною площею 4,7190 га, що перебували в оренді ФОП ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з вказаними рішеннями відповідача, вважаючи їх протиправними, а свої права порушеними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до ч. 1 статті 143 Конституції України територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності; затверджують програми соціально-економічного та культурного розвитку і контролюють їх виконання; затверджують бюджети відповідних адміністративно-територіальних одиниць і контролюють їх виконання; встановлюють місцеві податки і збори відповідно до закону; забезпечують проведення місцевих референдумів та реалізацію їх результатів; утворюють, реорганізовують та ліквідовують комунальні підприємства, організації і установи, а також здійснюють контроль за їх діяльністю; вирішують інші питання місцевого значення, віднесені законом до їхньої компетенції.

Згідно ч. 1 статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

За п. 24, 35 ч. 1 статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: встановлення місцевих податків і зборів відповідно до Податкового кодексу України; затвердження ставок земельного податку відповідно до Податкового кодексу України.

Частинами 1, 2, 5, 12 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування нормативно-правового характеру набирають чинності з дня їх офіційного оприлюднення, якщо органом чи посадовою особою не встановлено пізніший строк введення цих актів у дію.

Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються у порядку, встановленому Законом України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».

Правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні визначено Законом України «Про оцінку земель».

Відповідно до статті 1 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Частиною 5 статті 5 Закону України «Про оцінку земель» визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Згідно ч.3 статті 7 Закону України «Про оцінку земель» розробниками технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок є особи, які згідно із Законом України «Про землеустрій» мають право на здійснення діяльності у сфері землеустрою. Відповідність технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок положенням нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил засвідчується: у паперовій формі - підписом та особистою печаткою сертифікованого інженера-землевпорядника; в електронній формі - електронним цифровим підписом сертифікованого інженера-землевпорядника згідно із законодавством про використання електронного цифрового підпису.

За приписами ч.1 статті 13 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі: визначення розміру земельного податку; визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності; визначення розміру державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом; визначення втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва; розробки показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель; відчуження земельних ділянок площею понад 50 гектарів, що належать до державної або комунальної власності, для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд; проведення інвентаризації масиву земель сільськогосподарського призначення (у разі якщо попередня нормативна грошова оцінка земельних ділянок у цьому масиві не проводилася протягом 5 років до дня прийняття уповноваженим органом рішення про проведення такої інвентаризації).

Відповідно до ч.1 статті 15 Закону України «Про оцінку земель» підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Статтею 18 Закону України «Про оцінку земель» передбачено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5 - 7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5 - 7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7 - 10 років. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій».

Згідно ч.1 статті 20 Закону України «Про оцінку земель» за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Частиною 1 статті 23 Закону України «Про оцінку земель» передбачено, що технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації.

Відповідно до Закону України «Про землеустрій» документація із землеустрою розробляється у вигляді схеми, проекту, робочого проекту або технічної документації (ч.1 статті 25).

Замовниками документації із землеустрою можуть бути органи державної влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, землевласники і землекористувачі (ч.1 статті 26).

Розробники документації із землеустрою несуть відповідно до закону відповідальність за достовірність, якість і безпеку заходів, передбачених цією документацією (ч.3 статті 28).

Частинами 1 - 3 статті 201 Земельного кодексу України передбачено, що грошова оцінка земельних ділянок визначається на рентній основі. Залежно від призначення та порядку проведення грошова оцінка земельних ділянок може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо.

Відповідно до абз. 3-7 статті 1 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності»

регуляторний акт - це:

прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання;

прийнятий уповноваженим регуляторним органом інший офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, застосовується неодноразово та щодо невизначеного кола осіб і який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання, незалежно від того, чи вважається цей документ відповідно до закону, що регулює відносини у певній сфері, нормативно-правовим актом;

регуляторний орган - Верховна Рада України, Президент України, Кабінет Міністрів України, Національний банк України, Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення, інший державний орган, центральний орган виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцевий орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, а також посадова особа будь-якого із зазначених органів, якщо відповідно до законодавства ця особа має повноваження одноособово приймати регуляторні акти. До регуляторних органів також належать територіальні органи центральних органів виконавчої влади, державні спеціалізовані установи та організації, некомерційні самоврядні організації, які здійснюють керівництво та управління окремими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування, якщо ці органи, установи та організації відповідно до своїх повноважень приймають регуляторні акти;

регуляторна діяльність - діяльність, спрямована на підготовку, прийняття, відстеження результативності та перегляд регуляторних актів, яка здійснюється регуляторними органами, фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями, територіальними громадами в межах, у порядку та у спосіб, що встановлені Конституцією України, цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Таким чином, вказаним вище Законом визначено, що регуляторним актом може визнаватись як нормативно-правовий акт, так й інший офіційний письмовий документ, який відповідає сукупності певних ознак, зокрема таких як: 1) прийняття уповноваженим на це регуляторним органом; 2) встановлення, зміна чи скасування норм права; застосування неодноразово та щодо невизначеного кола осіб.

Особливу увагу при визначенні акта регуляторним слід звертати на відносини, що є предметом регулювання цього акта.

Згідно ч. 1 статті 3 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» дія цього Закону поширюється на відносини у сфері здійснення державної регуляторної політики та регуляторної діяльності.

Відповідно до ч. 1 статті 8 цього Закону стосовно кожного проекту регуляторного акта його розробником готується аналіз регуляторного впливу.

Частинами 1 - 3 статті 9 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» передбачено, що кожен проект регуляторного акта оприлюднюється з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань.

Про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій розробник цього проекту повідомляє у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону.

У випадках, встановлених цим Законом, може здійснюватися повторне оприлюднення проекту регуляторного акта.

За ч. 5 статті. 12 Закону регуляторні акти, прийняті органами та посадовими особами місцевого самоврядування, офіційно оприлюднюються в друкованих засобах масової інформації відповідних рад, а у разі їх відсутності - у місцевих друкованих засобах масової інформації, визначених цими органами та посадовими особами, не пізніш як у десятиденний строк після їх прийняття та підписання.

Частина 2 статті 13 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» передбачає, що повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій, проект регуляторного акта та відповідний аналіз регуляторного впливу оприлюднюються шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації розробника цього проекту, а у разі їх відсутності - у друкованих засобах масової інформації, визначених розробником цього проекту, та/або шляхом розміщення на офіційній сторінці розробника проекту регуляторного акта в мережі Інтернет.

Згідно статті 36 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» регуляторний акт не може бути прийнятий або схвалений уповноваженим на це органом чи посадовою особою місцевого самоврядування, якщо наявна хоча б одна з таких обставин: відсутній аналіз регуляторного впливу; проект регуляторного акта не був оприлюднений. У разі виявлення будь-якої з цих обставин орган чи посадова особа місцевого самоврядування має право вжити передбачених законодавством заходів для припинення виявлених порушень, у тому числі відповідно до закону скасувати або зупинити дію регуляторного акта, прийнятого з порушеннями.

Предметом спору у даній справі є перевірка правомірності рішення Степанецької сільської ради від 26 лютого 2021 року № 3-52/ІХ "Про затвердження Технічних документацій з нормативно грошової оцінки земель населених пунктів" та рішення Таганчанської сільської ради від 27 лютого 2020 року № 22-27/VII "Про затвердження Технічних документацій з нормативної грошової оцінки земель с. Голяки".

В даному випадку, оскаржуваними рішеннями сільських рад затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель с. Мельники та с. Голяки.

Обґрунтовуючи свою позицію, позивач наполягає на тому, що оскаржуване рішення є регуляторним актом, який прийнято з порушенням встановленої Законом України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» процедури.

При цьому, сільрада, з посиланнями на роз`яснення Державної регуляторної служби України від 07 березня 2018 року, наполягає на тому, що оскаржувані рішення не є регуляторним актом, оскільки ними лише затверджено виготовлену технічну документацію.

В свою чергу, з роз`яснень Державної регуляторної служби України вбачається, що рішення органів місцевого самоврядування про затвердження нормативної грошової оцінки населеного пункту не є регуляторними актами в розумінні Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», за умови, якщо рішення про їх затвердження не містить інших правових норм, у тому числі, щодо встановлення базової вартості 1 кв.м. землі в грошовому еквіваленті.

Так, нормативну грошову оцінку земель с. Мельники та с. Голяки введено в дію іншим рішенням (оскільки оскаржувані в межах даної справи рішення не містять норм щодо встановлення базової вартості 1 кв.м. землі в грошовому еквіваленті), яке за своєю суттю є регуляторним актом.

Колегія суддів зауважує, що наявність вищевказаних роз`яснення не є достатньою підставою для визнання правомірним оскаржуваного рішення сільської ради, оскільки такі роз`яснення носять виключно рекомендаційний характер та не містять норм матеріального права.

Водночас, за даних конкретних обставин справи, колегія суддів вважає, що оскаржувані рішення не мають регуляторного впливу на правовідносини, у яких виник спір (сплата податків та зборів), не змінювали їх і не припиняли дію попередніх актів з цього питання, оскільки оскаржуваним рішення лише затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки населеного пункту.

При цьому, як зазначено вище, нормативна грошова оцінка земель населеного пункту введена в дію іншим рішенням сільської ради, яке має відповідний регуляторний вплив та може впливати на права та обов`язки позивача, однак наразі не є предметом спору.

Тому, на переконання колегії суддів, скасування оскаржуваних рішень у судовому порядку не призведе до зміни обсягу прав та обов`язків позивача, не вплине на правову регламентацію спірних правовідносин, а отже не забезпечить захист його інтересів.

Враховуючи викладене, колегія суддів зазначає про відсутність підстав для віднесення оскаржуваних рішень сільської ради до актів регуляторного характеру та взагалі до нормативно-правових актів, оскільки ці рішення не наділено сукупністю усіх ознак, притаманних регуляторному акту, відповідно до Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».

Аналогічний висновок викладено Верховним Судом у постанові від 07 жовтня 2021 року по справі № 160/17179/20 та постанові від 18 серпня 2022 року по справі №540/421/21.

Щодо визнання протиправним та скасування рішення Степанецької сільської ради від 23 липня 2021 року № 8-42/ІХ «Про Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельних ділянок кадастровий номер :7 та кадастровий номер :03:001:0244», слід зазначає таке.

Оскільки підставою для винесення даного рішення стала наявність рішення Таганчанської сільської ради від 27 лютого 2020 року № 22-27/VII «Про затвердження Технічних документацій з нормативної грошової оцінки земель с. Голяки», то вказана вимога не може бути задоволена, оскільки, як вірно зазначено судом першої інстанції, не може одночасно існувати дві технічні документації на одну й ту ж земельну ділянку.

Відповідно до абз. 13 статті 1 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Згідно ч. 5 статті 5 цього Закону нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Відповідно до положень Земельного кодексу України оцінка земель різного призначення проводиться для порівняльного аналізу ефективності їх використання. Дані економічної оцінки земель є основою грошової оцінки земельної ділянки різного цільового призначення.

Органи місцевого самоврядування виступають замовниками робіт з нормативної грошової оцінки земельних ділянок та затверджують технічну документацію з нормативної грошової оцінки землі, розроблену у відповідності до вимог чинного законодавства.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відмову в задоволенні позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування рішення Степанецької сільської ради від 23 липня 2021 року № 8-42/ІХ «Про Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельних ділянок кадастровий номер :7 та кадастровий номер :03:001:0244».

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповністю з`ясовано обставини, що мають значення для справи або неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

За наведеного, обґрунтованим є висновок суду першої інстанції про відмову в задоволенні даного адміністративного позову.

Отже, при ухваленні оскаржуваного рішення судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для його скасування.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 316, 321, 325, 329, 331 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 26 січня 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтями 329, 331 КАС України.

Повний текст рішення виготовлено 21 грудня 2022 року.

Головуючий суддя: В.В. Файдюк

Судді: Є.І Мєзєнцев

Я.М. Собків