Справа № 500/3622/22
Суддя: Мандзій Олексій Петрович
Дата ухвалення: 2022-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/3622/22

22 грудня 2022 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючого судді Мандзія О.П.

за участю:

секретаря судового засідання Порплиці Т.В.

позивача ОСОБА_1

представника позивача Нужда С.Ф.

представника відповідача Кондрат Л.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу №63 від 22.08.2022,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Тернопільського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції (далі відповідач, УПП в Тернопільській області ДПП), в якій просить: визнати протиправним та скасувати наказ № 63 від 22.08.2022 року, виданий начальником УПП в Тернопільській області ДПП "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" ОСОБА_1 у вигляді догани.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що висновком службового розслідування від 22.08.2022 встановлено порушення позивачем норм чинного законодавства під час притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 та винесення постанови серії БАБ № 719404 від 12.07.2022 та за вчинення дисциплінарного проступку позивачу оголосити догану. Відповідач на підтвердження неналежного виконання позивачем своїх повноважень посилається на рішення Лубенського міськрайонного суду Полтавської області у справі № 539/4772/18 та рішення Березнегуватського районного суду Миколаївської області у справі № 470/465/21, у яких йдеться про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення про справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, оскільки поліцейським не здійснено технічних замірів світлопропускної здатності нанесеного покриття на вітрове скло. Натомість, відповідно до ДСТУ 3649:2010, не дозволено розміщувати предмети (за винятком талона про технічний огляд у правій нижній частині вітрового скла та інших документів згідно з законодавством) або наносити покриви, які обмежують огляд з місця водія, відвертають його увагу, погіршують прозорість скла і можуть спричинити небезпеку травмування учасників дорожнього руху. У вказаних нормах немає вимоги про обов`язкове здійснення вимірювання світлопропускної здатності нанесеного покриття на вітрове скло транспортного засобу. Окрім того, законодавством не передбачено порядку та процедури виміру світлопропускної здатності нанесеного покриття на вітрове скло, а також зобов`язання працівників поліції здійснювати такі виміри на власний розсуд.

На думку позивача, під час зупинки транспортного засобу та розгляду справи про адміністративне правопорушення, вчинене ОСОБА_2 , він керувався чинними нормами законодавства та Правилами дорожнього року України (далі ПДР України), а відтак сумлінно виконував свої службові обов`язки та не перевищував повноважень, наданих йому законом, що свідчить про відсутність підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності оскаржуваним наказом та слугувало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 17.10.2022 визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлено його. Прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання.

На виконання вимог вказаної ухвали, 07.11.2022 УПП в Тернопільській області ДПП подано до суду відзив на позовну заяву. Заперечуючи проти позову, відповідач послався на те що за результатом розгляду заяви ОСОБА_2 начальником УПП в Тернопільській області ДПП прийнято рішення про скасування постанови серії БАБ № 719404 від 12.07.2022 та закриття справи. Відповідно до доповідної записки старшого лейтенанта поліції Дубчак М.М. 22.07.2022 встановлено, що оскаржувану постанову скасовано, оскільки не встановлено ознак правопорушення, на яке вказав старший лейтенант поліції ОСОБА_1 . У бланку постанови серії БАБ № 719404 від 12.07.2022 старшим лейтенантом поліції Заболотним В.М. вказано, що 12.07.2022 о 18 год. 50 хв. у м. Тернополі по вул. Новий Світ, 75А водій ОСОБА_2 керував транспортним засобом BMW, номерний знак НОМЕР_1 , у якого: "...на скло нанесено покриття, яке погіршує його прозорість, а саме затоноване лобове скло тонувальною плівкою чорного кольору, що погіршує його прозорість...". Відповідно до вказаних відомостей старший лейтенант поліції ОСОБА_1 виявив у діях ОСОБА_2 порушення п.31.4.7 ПДР України та наклав на водія адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 340,00 грн. згідно з ч.1 ст.121 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП). Відповідно до ГОСТ 5727-88 "Скло безпечне для наземного транспорту. Загальні технічні умови", який є чинним та застосовується на території України, а також норм постанови Кабінету Міністрів України від 30.01.2012 № 137 "Про затвердження Порядку проведення обов`язкового технічного контролю та обсяги перевірки технічного стану транспортних засобів", світлопропускна здатність лобового скла повинна бути не менше 75 %, бокових не менше 70 %. Перевірка світлопропускної здатності скла повинна здійснюватись спеціальним приладом вимірювачем світлопропускання скла. Однак ОСОБА_1 визначив ступінь тонування лобового скла його автомобіля без застосування будь-якого технічного засобу, що суперечить вимогам законодавства, оскільки вимірювання коефіцієнта світлопропускання скла повинне здійснюватися спеціальними технічними засобами (приладами).

Відповідач вказує, що відповідно до змісту норм КУпАП постанова в справі про адміністративне правопорушення є законною лише у випадку її винесення уповноваженим законом органом (посадовою особою) на підставах і в порядку, встановлених законодавством, з умови підтвердження факту вчинення особою правопорушення належними, допустимими та достатніми доками. Неналежне ж виконання обов`язків поліцейського є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема догана та сувора догана. Оскаржуваний наказ видавався з дотриманням процедури проведення службових розслідувань, уповноваженою на те посадовою особою, стягнення накладено в межах, передбачених законодавством, тому відсутні підстави для визнання ного протиправним та скасування.

В судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги з мотивів, викладених у позові, просили суд задовольнити їх в повному обсязі. Наголосили, що під час зупинки транспортного засобу та розгляду справи про адміністративне правопорушення, вчинене ОСОБА_2 , позивач керувався чинними нормами законодавства та ПДР України, а відтак сумлінно виконував свої службові обов`язки та не перевищував повноважень, наданих йому законом. Разом з цим, підставою притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є власне, матеріали службового розслідування, факти і обставини які були встановленні під час проведення службового розслідування і все це узагальнено у висновку службового розслідування. Однак, як вбачається із висновку службового розслідування притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відбувалось лише на підставі рішень судів загальної юрисдикції, які не мають преюдиційного значення.

В судовому засіданні представник відповідача позовні вимоги не визнала з підстав, наведених у відзиві, просила у задоволенні позову відмовити в повному обсязі. З приводу посилань представник позивача на те, що в нормах ДСТУ 3649:2010 немає вимоги про обов`язкове здійснення вимірювання світлопропускної здатності нанесеного покриття на вітрове скло транспортного засобу та законодавством не передбачено порядку та процедури виміру, відзначив, що п.6.8.7 ДСТУ 3649:2010 визначено, що світлопропускання вітрового скла має бути не менше, ніж 75°%, а всіх інших стекол - не менше ніж 70%. Також у відповідності до пункту 7.8.3 ДСТУ 3649:2010 для визначення світлопропускання стекол колісних транспортних засобів відповідно до п.6.8.7 застосовують метод, викладений у рекомендаціях (настановах) підприємства-виробника відповідного спеціального обладнання.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, суд при прийнятті рішення виходить з наступних підстав і мотивів.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 проходить службу в УПП в Тернопільській області ДПП на посаді інспектора взводу № 2 роти тактико-оперативного реагування УПП в Тернопільській області ДПП старшого лейтенанта поліції.

12.07.2022 інспектором взводу № 2 роти тактико-оперативного реагування УПП в Тернопільській області ДПП лейтенантом поліції Заболотним В.М. винесено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії БАБ № 719404, згідно якої ОСОБА_2 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.121 КУпАП у виді штрафу в розмірі 340,00 грн.

У вказаній постанові зазначено, що 12.07.2022 о 18 год. 50 хв. м.Тернополі, по вул.Новий Світ, водій керував транспортним засобом, у якого на скло нанесено покриття, яке погіршує його прозорість, а саме затоноване лобове скло тонувальною плівкою чорного кольору, чим порушив вимоги п.31.4.7 ПДР України.

13.07.2022 на ім`я начальника УПП в Тернопільській області ДПП надійшла заява водія ОСОБА_2 про скасування вищевказаної постанови із підстав того, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення не виміряно світлопропускну здатність скла, а відтак у його діях немає складу адміністративного правопорушення.

Рішенням начальника УПП в Тернопільській області ДПП від 22.07.2022 постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії БАБ № 719404 від 12.07.2022 скасовано, а справу про адміністративне правопорушення закрито.

22.07.2022 до відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Тернопільській області ДПП надійшла доповідна записка т.в.о. інспектора відділу адміністративної практики УПП в Тернопільській області ДПП старшого лейтенанта поліції Дубчак М.М. про результати розгляду заяви громадянина ОСОБА_2 , яка надійшла до УПП в Тернопільській області ДПП за вх. № Т-370 від 13.07.2022 щодо скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії БАБ № 719404 від 12.07.2022, винесеної інспектором взводу № 2 роти тактико-оперативного реагування УПП в Тернопільській області ДПП лейтенантом поліції Заболотним В.М.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування обставин можливого порушення норм чинного законодавства інспектором взводу № 2 роти тактико-оперативного реагування УПП в Тернопільській області ДПП старшим лейтенантом поліції Заболотним В.М під час винесення постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії БАБ № 719404 від 12.07.2022, УПП в Тернопільській області ДПП 08.08.2022 винесено наказ №57 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії".

У поясненні від 22.08.2022 ОСОБА_1 зазначив, що у відповідності до п.31.4.7 ПДР України забороняється експлуатація транспортних засобів згідно із законодавством за наявності таких технічних несправностей і невідповідності таким вимогам: встановлено на скло додаткові предмети або нанесено покриття, які обмежують оглядовість з місця водія, і погіршують його прозорість, крім самоклейної мітки радіочастотної ідентифікації про проходження обов`язкового технічного контролю транспортним засобом, яка розміщується в правій верхній частині вітрового скла (на внутрішньому боці) транспортного засобу, що підлягає обов`язковому технічному контролю. Відповідно до ДСТУ 3649:2010 не дозволено розміщувати предмети (за винятком талона про технічний огляду правій нижній частині вітрового скла та інших документів згідно з законодавством) або наносити покриви, які обмежують огляд з місця водія, відвертають його увагу, погіршують прозорість скла і можуть спричинити небезпеку травмування учасників дорожнього руху. У вказаних нормах згаданих документів немає інформації чи вимоги про обов`язкове здійснення вимірювання світлопропускної здатності нанесеного покриття на вітрове скло транспортного засобу. Також законодавцем юридично не визначено та не встановлено процедури здійснення вимірів світлопропускної здатності нанесеного покриття на вітрове скло у транспортних засобах, котрі не проходять обов`язкового технічного контролю.

Висновком службового розслідування від 22.08.2022 відомості, щодо можливого порушення норм чинного законодавства інспектором взводу № 2 роти тактико-оперативного реагування УПП в Тернопільській області ДПП старшим лейтенантом поліції Заболотним В.М. під час вжиття заходів, щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2 , визнано такими, що знайшли своє підтвердження.

Наказом УПП в Тернопільській області ДПП від 22.08.2022 №63 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог ст.280 КУпАП, п.1, 2 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної ч.1 ст.64 Закону України "Про Національну поліцію", п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", абз.2 та 3 п.1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, відповідно до п.2 ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту інспектору взводу № 2 роти тактико-оперативного реагування УПП в Тернопільській області ДПП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 оголошено догану.

Не погодившись із таким рішенням суб`єкта владних повноважень, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Перевіряючи юридичну та фактичну обґрунтованість рішення відповідача на відповідність вимогам ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суд виходить з наступного.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (далі Закон № 580-VIII).

Згідно з ч.1 ст.2 Закону № 580-VIII завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Відповідно ч.1 ст.8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

За приписами ч.1 ст.18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема до медичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила), які є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Відповідно до п.1 розділу І Правил установлено, що вони поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно із п.1 розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Відповідно до ч.1, 2 ст.19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут).

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту).

Згідно з ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст.12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Положеннями ст.14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 року (далі Порядок №893).

Згідно з п.1, 2 розділу VI Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Відповідно до п.1 розділу VIІ Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з ч.7, 8 ст.19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

З матеріалів справи видно, що 22.07.2022 до відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Тернопільській області ДПП надійшла доповідна записка т.в.о. інспектора відділу адміністративної практики УПП в Тернопільській області ДПП старшого лейтенанта поліції Дубчак М.М. про результати розгляду заяви громадянина ОСОБА_2 , яка надійшла до УПП в Тернопільській області ДПП за вх. № Т-370 від 13.07.2022 щодо скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії БАБ № 719404 від 12.07.2022, начальником УПП в Тернопільській області ДПП прийнято рішення про скасування вказаної постанови та закриття справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до доповідної записки старшого лейтенанта поліції Дубчак М.М. від 22.07.2022, під час проведення перевірки та перегляду наявних доказів по справі про адміністративне правопорушення, факту порушення вимог п.31.4.7 ПДР України в діях водія ОСОБА_2 не встановлено.

Згідно висновку службового розслідування від 22.08.2022 за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог ст.280 КУпАП, п.1, 2 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної ч.1 ст.64 Закону України "Про Національну поліцію", п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", абз.2 та 3 п.1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, відповідно до п.2 ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту інспектору взводу № 2 роти тактико-оперативного реагування УПП в Тернопільській області ДПП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 оголошено догану.

Суд зауважує, що а ні під час службового розслідування, а ні під час судового розгляду справи, позивачем факт складання постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії БАБ № 719404 від 12.07.2022, згідно якої ОСОБА_2 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 121 КУпАП у виді штрафу в розмірі 340,00 грн. не заперечувався.

Так, ч.1 ст.121КУпАП передбачена відповідальність за керування водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів.

З аналізу наведеної норми слідує, що відповідальність за ч.1 ст.121КУпАП настає у разі керування водієм транспортним засобом, що має технічні несправності, з якими, відповідно до встановлених правил, експлуатація його забороняється.

У вказаній постанові БАБ № 719404 від 12.07.2022 зазначено, що 12.07.2022 о 18 год. 50 хв. м.Тернополі, по вул.Новий Світ, водій керував транспортним засобом, у якого на скло нанесено покриття, яке погіршує його прозорість, а саме затоноване лобове скло тонувальною плівкою чорного кольору, чим порушив вимоги п.31.4.7 ПДР України.

Згідно з пп."в" п.31.4.7 ПДР України, в редакції на час виникнення спірних правовідносин, забороняється експлуатація транспортних засобів згідно із законодавством за наявності таких технічних несправностей і невідповідності таким вимогам, зокрема, встановлено на скло додаткові предмети або нанесено покриття, які обмежують оглядовість з місця водія, і погіршують його прозорість, крім самоклейної мітки радіочастотної ідентифікації про проходження обов`язкового технічного контролю транспортним засобом, яка розміщується в правій верхній частині вітрового скла (на внутрішньому боці) транспортного засобу, що підлягає обов`язковому технічному контролю.

При цьому, згідно примітки: на верхній частині вітрового скла автомобілів і автобусів можуть бути прикріплені прозорі кольорові плівки. Дозволяється застосовувати тоновані стекла (крім дзеркальних), світлопропускання яких відповідає вимогам ГОСТ 5727-88. Дозволяється застосовувати занавіски на бокових вікнах автобусів.

Однак, згідно пояснень позивача, наданих 22.08.2022 під час службового розслідування, відповідно до ДСТУ 3649:2010 не дозволено розміщувати предмети (за винятком талона про технічний огляду правій нижній частині вітрового скла та інших документів згідно з законодавством) або наносити покриви, які обмежують огляд з місця водія, відвертають його увагу, погіршують прозорість скла і можуть спричинити небезпеку травмування учасників дорожнього руху. У вказаних нормах згаданих документів немає інформації чи вимоги про обов`язкове здійснення вимірювання світлопропускної здатності нанесеного покриття на вітрове скло транспортного засобу. Також законодавцем юридично не визначено та не встановлено процедури здійснення вимірів світлопропускної здатності нанесеного покриття на вітрове скло у транспортних засобах, котрі не проходять обов`язкового технічного контролю.

Відповідно до п.2.2.4 ГОСТ 5727-88 світлопропускання скла, забезпечуючих видимість для водія, повинно бути не менше 75% - для вітрового скла, 70% - для скла, яке не є вітровим, які входять до нормативного поля обзору та визначає передню оглядовість.

Такі ж вимоги містяться у ДСТУ 3649:2010 "Колісні транспортні засоби. Вимоги до безпеки технічного стану та методи контролю", на які посилається позивач, згідно яких не допускається розміщувати предмети (за винятком талона технічного огляду в правій нижній частині вітрового скла та інших документів відповідно до законодавства) або наносити покриття, які обмежують оглядовість з місця водія, відволікають його увагу, погіршують прозорість скла і можуть стати причиною травмування учасників дорожнього руху. Як виняток, у верхній частині вітрового скла дозволяється використовувати смуги з прозорої кольорової плівки, ширина якої не перевищує мінімальної відстані між верхньою межею вітрового скла і зоною очищення склоочисників. За наявності зовнішніх дзеркал на легкових автомобілях дозволяється встановлювати на задньому склі жалюзі або шторки.

Світлопропускання вітрового скла має бути не менше 75 %, а всіх інших стекол - не менше 70 %. Світлопропускання стекол, які не належать до зони передньої оглядовості водія з його місця, може бути меншим 70 % за умови встановлення зовнішніх дзеркал з обох боків транспортного засобу.

Таким чином, для встановлення наявності складу адміністративного правопорушення, позивачу необхідно було встановити, що водій керував транспортним засобом, у якого затоноване лобове скло тонувальною плівкою чорного кольору, світлопропускання якого менше 75 %.

Проте, у доповідній записці старшого лейтенанта поліції Дубчак М.М. від 22.07.2022 відсутня інформація про те, що позивач довів наявність покриття яке зменшувало прозорість на вітровому склі транспортного засобу.

Про відсутність жодних вимірювань світлоспускання вітрового скла транспортного засобу, а також встановлення його відсоткового показника, свідчать і пояснення самого позивача.

Доказів протилежного суду також не надано.

Суд звертає увагу, що технічні несправності, перераховані в п. 31.4. ПДР України мають бути підтверджені належним чином.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

У ст.72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, а також іншими документами.

Системний аналіз положень КАС України та КУпАП дає підстави для висновку, що якщо під час складання постанови у справі про адміністративне правопорушення особа оспорить допущене порушення і адміністративне стягнення, що на неї накладається, уповноважена посадова особа зобов`язана здобути докази винуватості особи у вчиненні правопорушення.

В іншому випадку застосування адміністративного стягнення до особи за відсутності будь-яких доказів її протиправної дії чи бездіяльності не відповідатиме принципу верховенства права і міститиме ознаки необгрунтованого застосування адміністративних повноважень. Така позиція суду ґрунтується на правових висновках, які зроблені Конституційним Судом України у своєму Рішенні у справі № 23-рп/2010 від 22.12.2010.

Суд зауважує, що єдиним наданим доказом порушення ПДР України та вчинення адміністративного правопорушення є сама поставнова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії БАБ № 719404 від 12.07.2022, в якій зафіксовано порушення водієм правил дорожнього руху.

При цьому суд зазначає, що саме по собі описання адміністративного правопорушення не може бути належним доказом вчинення особою такого правопорушення. Така позиція суду узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постанові від 26.04.2018 у справі № 338/1/17.

В даному випадку, посилання позивача на явні ознаки сильного затемнення зони передньої оглядовості є недостатньою мірою обґрунтованими, оскільки є його суб`єктивним баченням світлопропускання вітрового скла та не підтверджується належними доказами, якими могли б стати, зокрема, дані відповідного приладу.

При розгляді дисциплінарного провадження, відповідач не повинен був встановлювати фактичну світлопроникність вітрового скла автомобіля BMV 320 д.н.з НОМЕР_1 , оскільки такі дії повинні були вчиненні при складені 12.07.2022 постанови серії БАБ №719404.

Таким чином, порушення позивачем службової дисципліни у спірних правовідносинах не спростовано належними та допустимими доказами, які викладені в службовому розслідуванні.

Натомість обставин, які вказували б на порушення порядку чи процедури проведення службового розслідування, позивачем не наведено та судом не встановлено.

Водночас, визначення виду дисциплінарного стягнення є виключною компетенцією уповноваженої особи, якій законом надано право притягувати до дисциплінарної відповідальності.

На переконання суду стягнення, застосоване до позивача у вигляді догани відповідає вищевказаним у ст.19 Дисциплінарного статуту критеріям.

Щодо обґрунтувань позивача про упереджене ставлення у зв`язку з тим, що ним повідомлено про розкрадання гуманітарної допомоги його керівником, то аналіз даних обставин буде надано за результатами відповідного кримінального провадження.

Виходячи з системного аналізу норм чинного законодавства та встановлених обставин справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для визнання протиправним та скасування наказу УПП в Тернопільській області ДПП від 22.08.2022 №63 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності", що відповідає вимогам ч.2 ст.19 Конституції України, ч.2 ст.2 КАС України, а доводи позивача та представлені ним докази наразі не спростовують вказаних висновків суду.

Закріплений у ч.1 ст.9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд також враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Також згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах "Салов проти України" (заява №65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява №63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява №4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Таким чином, виходячи з встановлених обставин справи, оцінивши добуті докази в їх сукупності за правилами ст.90 КАС України та наведені положення чинного законодавства, суд дійшов висновку, що позов підлягає залишенню без задоволення за встановленої судом безпідставності його вимог.

Підстави для розподілу судових витрат відповідно до ст.139 КАС України відсутні.

Керуючись ст.139, 241-246, 250 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити в позові ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу №63 від 22.08.2022.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 26 грудня 2022 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- ОСОБА_1 (місцезнаходження/місце проживання: АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_2 );

відповідач:

- Управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції (місцезнаходження/місце проживання: вул. Котляревського,24,м. Тернопіль,46003, код ЄДРПОУ/РНОКПП 40108646);

Головуючий суддя Мандзій О.П.