Справа № 160/14928/22
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2022-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Олійника В. М.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,-
27 вересня 2022 року Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Східного офісу Держаудитслужби, в якій просить:
визнати висновок від 14.09.2022 року по закупівлі UA-2022-04-19-001333-а, який видав Східний офіс Держаудитслужби, протиправним;
скасувати висновок від 14.09.2022 року по закупівлі UA-2022-04-19-001333-а, який видав Східний офіс Держаудитслужби.
Обґрунтовуючи позовну заяву представник позивача зазначив, що 14 вересня 2022 року відповідачем прийнято висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-04-19-001333-а, в якому зазначені порушення позивачем законодавства у сфері публічних закупівель, а саме: повноти відображення інформації в повідомленні про намір укласти договір про закупівлю, передбачену пунктом восьмим частини шостої статті 40 Закону № 922 та порушення пункту 5 частини другої статті 40 Закону № 922 щодо підстав застосування переговорної процедури закупівлі та зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за Договором на виконання робіт по об`єкту «Капітальний ремонт площі Соборна м. Павлоград. (Додаткові роботи)» від 30.04.2022 № 35 через укладання додаткової угоди з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Представник позивача не погоджується із висновком Східного офісу Держаудитслужби, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки відповідач порушив 15 денний строк здійснення моніторингу процедури закупівлі передбачений частиною 4 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», а в абзаці 5 частини 2 статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі» відсутні вимоги щодо надання Замовником інформації щодо причин необхідності в додаткових аналогічних роботах та повідомлено, які саме додаткові аналогічні роботи не були включені у початковий проект із зазначенням їх обсягів та вартості та яким чином (технічно чи економічно) вони пов`язані з первинним договором.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03 жовтня 2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
Представник відповідача зазначив, що замовником не було надано інформацію щодо причин необхідності в додаткових аналогічних роботах та не повідомлено, які саме додаткові аналогічні роботи не були включені у початковий проект із зазначенням їх обсягів та вартості та яким чином (технічно чи економічно) вони пов`язані з первинним договором. Таким чином, Замовником обрано переговорну процедуру закупівлі без належних на те підстав, чим було порушено вимоги пункту 5 частини 2 статті 40 Закону № 922.
Положення пункту 8 частини шостої статті 40 Закону № 922 передбачає застосування переговорної процедури виключно за наявності експертних, нормативних, технічних та інших документів, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі.
Проте, під час надання пояснення в електронній системі закупівель документи, на які посилається Замовник у позовній заяві, а саме порівняльна таблиця та експертні звіти опубліковані не були, не було оприлюднено навіть інформацію про їх наявність, що підтверджується наданими поясненнями Замовника на запит Офісу від 28.06.2022, отриманими 01.09.2022 через електронну систему закупівель.
Таким чином, представник відповідача вважає, що надання позивачем інформації поза електронною системою безпосередньо до суду є прямим порушенням вимог частини 17 статті 8 Закону № 922.
Щодо порушення строку здійснення моніторингу процедури закупівлі, представник відповідача зазначив, що моніторинг процедури закупівлі UA-2022-04-19-001333-а проведено відповідно до наказу Східного офісу від 23.08.2022 № 226 та розпочато 24.08.2022, про що зазначено у самому висновку.
Відповідно до вимог частини четвертої статті 8 Закону № 922 строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Частиною шостою статті 8 Закону № 922 передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.
Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Представник відповідача звернув увагу, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі містить дату завершення моніторингу - 13.09.2022 (15-й робочий день) та дату оприлюднення 14.09.2022 (перший робочий день після завершення моніторингу), у зв`язку з чим моніторинг процедури закупівлі UA-2022-04-19-001333-а здійснений в межах встановленого Законом № 922 строку його проведення, а саме протягом 15 робочих днів.
Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
19 квітня 2022 року в електронній системі закупівель Prozorro опубліковано оголошення про проведення Управлінням комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради процедури закупівлі робіт з капітального ремонту площі Соборної у м. Павлограді (№ UА-2022-04-19- 001333-а) за переговорною процедурою.
За результатами проведеної переговорної процедури 30 квітня 2022 року між Управлінням комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю «Гемма» укладено договір на виконання робіт № 35 по об`єкту «Капітальний ремонт площі Соборна м. Павлоград». (Додаткові роботи).
Відповідно до наказу Східного офісу Держаудитслужби від 23.08.2022 № 226, відповідачем 24.08.2022 розпочато моніторинг процедури закупівлі UA-2022-04-19-001333-а.
В ході моніторингу процедури закупівлі відповідачем установлено, що Замовник під час застосування переговорної процедури опублікував в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір від 19.04.2022, відповідно до якого умовою застосування переговорної процедури визначив необхідність у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника, що передбачені в основному договорі про закупівлю, який укладений за результатами проведення тендера та/або здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю і загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю. При цьому посилання на основний договір про закупівлю або процедуру торгів, які стали передумовою проведення переговорної процедури UA-2022-04-19-001333-а в електронній системі закупівель відсутні.
З пояснення наданого позивачем 01 вересня 2022 року на запит відповідача вбачається, що передумовою проведення переговорної процедури є основний Договір «Капітальний ремонт площі Соборна міста Павлоград. Коригування» № 368, який було укладено 20.07.2021 за результатами проведення процедури торгів UA-2022-04-19-001333-а. При цьому основний Договір № 368 не містить умови застосування процедури закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника та здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, якщо загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення тендера.
14 вересня 2022 року відповідачем прийнято висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-04-19-001333-а, в якому зазначені порушення позивачем законодавства у сфері публічних закупівель, а саме: повноти відображення інформації в повідомленні про намір укласти договір про закупівлю, передбачену пунктом восьмим частини шостої статті 40 Закону № 922 та порушення пункту 5 частини другої статті 40 Закону № 922 щодо підстав застосування переговорної процедури закупівлі та зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за Договором на виконання робіт по об`єкту «Капітальний ремонт площі Соборна м. Павлоград. (Додаткові роботи)» від 30.04.2022 № 35 через укладання додаткової угоди з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Представник позивача не погоджується із висновком Східного офісу Держаудитслужби, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки відповідач порушив 15 денний строк здійснення моніторингу процедури закупівлі передбачений частиною 4 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», а в абзаці 5 частини 2 статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі» відсутні вимоги щодо надання Замовником інформації щодо причин необхідності в додаткових аналогічних роботах та повідомлено, які саме додаткові аналогічні роботи не були включені у початковий проект із зазначенням їх обсягів та вартості та яким чином (технічно чи економічно) вони пов`язані з первинним договором.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII).
Згідно з частиною першою статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Відповідно до частини другої статті 2 Закону № 2939-XII державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2015 року № 868 "Про утворення Державної аудиторської служби України", яка набрала чинності 03 листопада 2015 року, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43 (далі - Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Підпунктом 1 пункту 3 Положення № 43 передбачено, що одним із основних завдань Держаудитслужби є реалізація державної політики у сфері державного фінансового контролю.
Приписами підпунктів 3 та 4 пункту 4 Положення № 43 встановлено, що Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема перевірки закупівель та моніторингу закупівель; здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про закупівлі.
Пунктом 9 Положення № 43 визначено, що Держаудитслужба в межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України, наказів Мінфіну видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання.
Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 5 Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад регулює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII).
Пунктом 14 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 8 Закону № 922-VІІІ, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Частиною 10 статті 8 вказаного Закону передбачено, що в разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
А відповідно до ч.11 ст. 8 Закону № 922-VІІІ, якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель.
Наведене дає підстави для висновку, що вимоги, визначені у висновку органу державного фінансового контролю, є обов`язковими до виконання замовником. Невиконання цих вимог є підставою для притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Проте у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, останній має право оскаржити його до суду.
Аналізуючи викладені в оскаржуваному висновку порушення позивачем вимог пункту 5 частини 2 статті 40 Закону №922-VIII, суд зазначає наступне.
Згідно вимог ст. 13 Закону №922-VIII закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.
Як виняток та відповідно до умов, визначених у частині другій статті 40 цього Закону, замовники можуть застосовувати переговорну процедуру закупівлі.
Відповідно до пункту 1 статті 40 Закону № 922-VIII переговорна процедура закупівлі використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю після проведення переговорів щодо ціни та інших умов договору про закупівлю з одним або кількома учасниками процедури закупівлі.
Пунктом 5 частини 2 статті 40 Закону № 922-VIII визначено, що переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі якщо після укладення договору про закупівлю у замовника виникла необхідність у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника. Можливість і умови таких додаткових робіт бути передбачені в основному договорі про закупівлю, який укладений за результатами проведення тендера. Закупівля додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, якщо загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення тендера;
За результатами проведених переговорів з учасником (учасниками) процедури закупівлі замовник приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю.
Відповідно до пункту 8 частини шостої статті 40 Закону № 922 повідомлення про намір укласти договір про закупівлю обов`язково безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель протягом одного дня після ухвалення рішення.
Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити таку інформацію:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності);
3) кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг;
4) найменування, ідентифікаційний код учасника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань або реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті) постачальника товарів, виконавця робіт чи надавача послуг;
5) місцезнаходження та контактні номери телефонів учасника (учасників), з яким (якими) проведено переговори;
6) узгоджена ціна пропозиції учасника процедури закупівлі;
7) умова застосування переговорної процедури закупівлі відповідно до частини другої цієї статті;
8) обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі з посиланням на експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі.
Повідомлення про намір укласти договір може містити іншу інформацію.
Виходячи з аналізу вищевказаних норм, суд приходить до висновку, що для застосування переговорної процедури здійснення публічної закупівлі замовник має надати обґрунтування здійснення такої закупівлі.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивачем у повідомлені про намір укласти договір було наведено наступне обґрунтування застосування переговорної процедури «Обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі з посиланням на експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі:
1. Прийнято рішення стосовно застосування переговорної процедури закупівлі відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме:
2. Переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі:
5) якщо після укладення договору про закупівлю у замовника виникла необхідність у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника. Можливість і умови таких додаткових робіт чи послуг можуть бути передбачені в основному договорі про закупівлю, який укладений за результатами проведення тендера. Закупівля додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, якщо загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення тендера.
3. Закупівлю за предметом закупівлі на виконання робіт по об`єкту: «Капітальний ремонт площі Соборна м. Павлоград». (Додаткові роботи) - код ДК 021:2015 - 45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи здійснити шляхом проведення переговорної процедури закупівлі відповідно до вимог Закону.»
З вищевказаного обґрунтування вбачається, що позивачем не було надано інформацію щодо причин необхідності в додаткових аналогічних роботах та не повідомлено, які саме додаткові аналогічні роботи не були включені у початковий проект із зазначенням їх обсягів і вартості та яким чином (технічно чи економічно) вони пов`язані з первинним договором.
Суд зазначає, що положення пункту 8 частини 6 статті 40 Закону № 922 передбачає застосування переговорної процедури виключно за наявності експертних, нормативних, технічних та інших документів, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі.
Відповідно до статті 5 Закону № 922-VIII, закупівлі здійснюються, зокрема, за принципом відкритості та прозорості на всіх їх стадіях, максимальної економії, ефективності та пропорційності, зі створенням конкурентного середовища, запобіганням проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позивачем при застосуванні переговорної процедури закупівлі з товариством з обмеженою відповідальністю «Гемма» було дійсно допущено порушення вимог пункту 5 частини 2 статті 40 та пункту 8 частини 6 статті 40 Закону № 922-VІІІ, тому висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2022-04-19-001333-а прийнятий відповідачем на підставі, у межах повноважень, у спосіб, що визначені законодавством України, та з урахуванням усіх обставин необхідних для прийняття рішення.
Щодо строків здійснення моніторингу процедури закупівлі, суд виходить з того, що моніторинг процедури закупівлі UA-2022-04-19-001333-а проведено відповідно до наказу Східного офісу від 23.08.2022 № 226 та розпочато 24.08.2022, про що зазначено у самому висновку.
Відповідно до вимог частини четвертої статті 8 Закону № 922 строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Частиною шостою статті 8 Закону № 922 передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.
Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі містить дату завершення моніторингу - 13.09.2022 (15-й робочий день) та дату оприлюднення 14.09.2022 (перший робочий день після завершення моніторингу), у зв`язку з чим моніторинг процедури закупівлі UA-2022-04-19-001333-а здійснений в межах встановленого Законом № 922 строку його проведення, а саме протягом 15 робочих днів.
Згідно з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Відповідно до ч. 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Частиною 1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Враховуючи викладене, суд вважає позовні вимоги Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з відмовою позивачу в задоволенні позову, понесені ним судові витрати, пов`язані зі зверненням до суду, не відшкодовуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.
Керуючись ст. ст. 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні позову Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя В.М. Олійник