Справа № 490/3006/21
Суддя: Черенкова Н. П.
Дата ухвалення: 2022-12-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 490/3006/21
н/п 2-а/490/57/2022
Центральний районний суд м. Миколаєва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2022 року Центральний районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючого судді - Черенкової Н.П.,

при секретарі Романовій К.Т.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного Управління Держпродспоживслужби про визнання неправомірною та скасування постанови № 14.23.1-27/2 від 09.04.2021 р., закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачзвернувсядо суду з позовом до Новоодеського міжрайонного управління ГУ Держпродспоживслужби про визнаннянеправомірною та скасування постанови №14.23.1-27/2від09.04.202115 р., закриттяпровадження у справі про адміністративнеправопорушення.

Протоколом автоматизованого розподілу від 22.04.2021 року дана справа передана на розгляд судді Черенковій Н.П., та отримана останньою 27.04.2021 року.

Ухвалою від 27.04.2021 року матеріали адміністративного позову передані на розгляд до Новоодеського районного суду Миколаївської області.

Ухвалою судді від 23.06.2021 року дана позовна заява залишена без руху.

15.07.2021 року надійшла від позивача позовна заява, де відповідачем зазначено Головне Управління Держпродспоживслужби в Миколаївській області.

Ухвалою судді Новоодеського районного суду Миколаївської області від 16.07.2021 року дані матеріали направлені за підсудністю до Центрального районного суду м. Миколаєва.

Протоколом автоматизованого розподілу від 19.08.2021 року дана справа передана на розгляд судді Черенковій Н.П.

Ухвалоювід06.09.2021 року адміністративну справу прийнято до свогопровадження та відкритозагальнепозовнепровадження, призначенопідготовчесудовезасідання на 06.12.2021 року.

У зв`язку з неявкоюсторінпідготовчесудовезасіданнявідкладено на 15.02.2022 року.

24.12.2021 року надійшщов відзив на позовну заяву, в якій представник відповідача просив у задоволенні позовних вимог відмовити.

Сторони до судового засідання 15.02.2022 року не з`явились. Ухвалою суду від 15.02.2022 року закрито підготовче провадження та слухання справи призначено на 28.04.2022 року.

Відповідачта позивач до судовогозасідання не з`явилися, про час та місцезасіданняповідомленіналежним чином, причини неявки до суду не повідомили.

Не з`явилисьсторони і до судового засідання ні 06.10.22 року, ні 08.11.22 р., ні 27.12.22 року.

Про час та місце повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили, заяв про відкладення чи розгляд справи за їх відсутності не надходило.

За приписами ст. 44 КАС України учасникисправизобов`язанідобросовіснокористуватисяналежнимиїмпроцесуальними правами і неухильновиконуватипроцесуальніобов`язки.

Згідно п.п. 1-3 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхніпредставникиповиннідобросовіснокористуватисяпроцесуальними правами. Зловживанняпроцесуальними правами не допускається.

З урахуваннямконкретнихобставинсправи суд можевизнатизловживаннямпроцесуальними правами дії, щосуперечатьзавданнюадміністративногосудочинства, зокрема:

1) поданняскарги на судоверішення, яке не підлягаєоскарженню, не є чиннимабодіяякогозакінчилася (вичерпана), поданняклопотання (заяви) для вирішенняпитання, яке вжевирішено судом, за відсутностііншихпідставабоновихобставин, заявленнязавідомобезпідставноговідводуабовчиненняіншиханалогічнихдій, якіспрямовані на безпідставнезатягуваннячиперешкоджаннярозглядусправичивиконання судового рішення;

2) поданнядекількохпозовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, абоподаннядекількохпозовів з аналогічним предметом і з аналогічнихпідстав, абовчиненняіншихдій, метою яких є маніпуляціяавтоматизованимрозподілом справ міжсуддями;

3) поданнязавідомобезпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, якиймає очевидно штучний характер;

4) необґрунтованеабоштучнеоб`єднанняпозовнихвимог з метою змінипідсудностісправи, абозавідомобезпідставнезалучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) узгодження умов примирення, спрямованих на шкоду правам третіхосіб, умисненеповідомлення про осіб, якімають бути залучені до участі у справі.

Якщоподанняскарги, заяви, клопотаннявизнаєтьсязловживаннямпроцесуальними правами, суд з урахуваннямобставинсправимає право залишити без розглядуабоповернутискаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язанийвживатизаходів для запобіганнязловживаннюпроцесуальними правами. У випадкузловживанняпроцесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначеніцим Кодексом.

Як зазначено в ст. 6 цього Кодексу, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, заявник як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Розумністьтривалості судового розглядумаєвизначатися з огляду на обставинисправи та наступнікритерії: складністьсправи, поведінказаявника та компетентнихорганів, а такожважливість предмета позову для заявника у справі (рішенняЄвропейського суду з прав людини у справі «ФрідлендерпротиФранції»).

При вирішенніклопотання суд приймає до уваги, що справа не знаходитьвирішення з 2021 року внаслідокпереважнопроцесуальноїповедінкипозивачащодонеявки позивача в судові засідання без поважних причин.

Враховуючинеобхідністьвирішеннясправи у розумні строки, суд вважає, щодостатніхправових і фактичнихпідстав для відкладенняслуханнясправи на цей час немає.

Згідно ч. 2 ст. 121 КАСУкраїнивстановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявоюучасникасправи, поданою до закінченняцього строку, чи з ініціативи суду.

Реалізація принципу змагальності спонукає учасників справи та їх представників до використання всіх можливих механізмів захисту права, у зв`язку з чим ними можуть допускатися і певні зловживання. Водночассліднаголосити, щозловживання правом маєрозглядатися як процесуальнеправопорушеннявиключно за умовивстановленняпричино-наслідковогозв`язкуміжзловживанням та завданою шкодою (встановленнямпевнихризиків) іншомуучасникусправи. Тобтозловживанняпроцесуальним правом як особливийрізновидцивільногопроцесуальногоправопорушенняполягає в порушенні умов належноїреалізаціїсуб`єктивнихцивільнихпроцесуальних прав іншимиучасникамисправи.

Верховний Суд трактуєзловживання як особливийрізновидпроцесуальногоправопорушення, щополягає у зловживанніпроцесуальними правами, за якоговідбуваєтьсяпорушення умов реалізаціїсуб`єктивнихцивільнихпроцесуальних прав, і визначається як поведінка, щоперевищує (абопорушує) межіздійсненнясуб`єктивних прав (ухвала ВС від 6.09.2018, справа №552/2378/17).

Процесуальні права та обов`язкиучасниківсправивизначені ст. 44 КАСУкраїни. Зокрема, учасникисправимають право: подаватидокази; брати участь у судовихзасіданнях, якщоінше не визначено законом, брати участь у дослідженнідоказів, ставитипитанняіншимучасникамсправи, а такожсвідкам, експертам, спеціалістам, подавати заяви та клопотання, надаватипояснення суду, наводитисвої доводи, міркуваннящодопитань, яківиникаютьпід час судового розгляду, і запереченняпротизаяв, клопотань, доводів і міркуваньіншихосіб.

Водночасучасниксправизобов`язаний: сприятисвоєчасному, всебічному, повному та об`єктивномувстановленнювсіхобставинсправи, подаватиусінаявні у ньогодоказив порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховуватидокази, надавати суду повні й достовірніпояснення з питань, якіставляться судом, а такожучасникамисправи в судовому засіданні, виконуватипроцесуальнідії у встановлені законом або судом строки.

Касаційнийцивільний суд у складі Верховного Суду, розглядаючи справу №552/2378/17, визначивзловживання, як особливийрізновидпроцесуальногоправопорушенняполягає у тому, що при зловживанніпроцесуальними правами відбуваєтьсяпорушення умов реалізаціїсуб`єктивнихпроцесуальних прав.

Зловживаючипроцесуальними правами, особа можевдатися до дезінформації суду. Мовайде про неповідомлення суду відомостей, якімаютьзначення для справи, введення суду в оману, свідомевикривленняфактів у заяві (рішення ЄСПЛ у справі «Мельник протиУкраїни»).

Ознакамизловживанняпроцесуальними правами є: недобросовісність; нечесність; відсутністьвідкритостіповедінки; відсутністьповаги до інтересівіншоїсторони договору абовідповіднихправовідносин.

ЦепідтверджуєтьсяпостановоюОб`єднаноїпалатиКасаційногоцивільного суду у складі Верховного Суду від 11 листопада 2019 року у справі №337/474/14.

«Основною ознакоюзловживанняпроцесуальними правами є відсутністьнамірувирішити реально існуючийцивільнийспір, абозабезпечитизахистсвого реально порушеного права, абонамірперешкодитизаконнімдіяміншихосіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, абовикористання судового спору як способу не виконувативимогизаконодавстващодоздійсненнявизначених ним дій» (окрема думка суддіВалентиниСімоненкощодо постанови ВС від 02 жовтня 2019 року у справі №750/3021/18).

Таким чином, учасники судового процесу та їхніпредставникиповиннідобросовіснокористуватисяпроцесуальними правами.

Зловживанняпроцесуальними правами не допускається.

Неприпустимістьзловживанняпроцесуальними правами є однією з основних засад судочинства.

Згідно п.4 ч.1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо, зокрема, позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи повторну неявку позивача в судові засідання на протязі з 06.12.2021 року без поважних причин та той факт, що заяви про розгляд справи у його відсутність позивач не подавав, суд вважає необхідним позовну заяву залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини четвертої статті 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись статтями44, 45, 205,240,248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного Управління Держпродспоживслужби в Миколаївській області про визнання неправомірною та скасування постанови № 14.23.1-27/2 від 09.04.2021 р., закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена позивачем безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції або протягом 15 днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано протягом встановленого законом строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Н.П. Черенкова