Справа № 160/15744/22
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2022-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Голобутовського Р.З.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ТІМ-МЕТИЗ" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
І. ПРОЦЕДУРА
1. 12.10.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ТІМ-МЕТИЗ» (далі - позивач) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі - відповідач), у якій просить:
3. 24.10.2022 позивачем подано заяву про зміну підстав позову.
4. 26.10.2022 позивачем подано клопотання про розгляд справи без участі позивача.
5. 03.11.2022 відповідачем подано відзив на позовну заяву.
6. 10.11.2022 позивачем подано додаткові пояснення.
7. 14.11.2022 відповідачем подано додаткові пояснення.
8. 14.11.2022 у підготовче засідання з`явились представники позивача та відповідача. Суд на місці ухвалив подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.
ІІ. ДОВОДИ ПОЗИВАЧА
9. Позовна заява обґрунтована наступним.
10. Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області на підставі пп.19-1.1.4 п.19-1.1 ст.19-1, пп.20.1.4 п.20.1 ст.20, пп.75.1.2 п.75.1 ст.75, пп.78.1.1 п.78.1 ст.78, п.82.2 ст.82, п.52-2 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (зі змінами та доповнення), Постанови КМУ від 03.02.2021 №89 «Про скорочення строку дії обмеження в частині дії мораторію на проведення деяких видів перевірок», у зв`язку з надходженням на адресу ГУ ДПС у Дніпропетровській області податкової інформації від Національного банку України від 21.10.2021 №25-0006/249/ДСК та від 22.11.2021 №25-0009/284/ДСК щодо фактів порушень норм валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічних контрактів від 12.08.2020 №Q-6378 REV.3, від 15.08.2020 №2020-15.08 на підставі наказу на проведення документальної позапланової виїзної перевірки від 20.01.2022 №273-п, направлення від 21.01.2022 №290 проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «ТІМ-МЕТИЗ», з питань дотримання вимог валютного законодавства при виконанні зовнішньоекономічних контрактів від 12.08.2020 №Q-6378 REV.3, від 15.08.2020 №2020-15.08 за період з 12.08.2020 по 21.01.2022.
12. Повивач вважає оскаржуване податкове повідомлення-рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, з огляду на наступне.
13. 12.08.2020 між ТОВ «ТІМ-МЕТИЗ» (покупець) та підприємством «І.С.Е. WIRE LINE EQUIPMENT INC.» (резидент країни Канада, продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт №Q-6378 REV.3.
15. Позивач зазначає, що продавцем були порушені взяті на себе договірні зобов`язання (у зв`язку із посиленням карантинних заходів/обмежень через поширення коронавірусної хвороби COVID-19), тоді як зі змісту ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» слідує, що відповідальність за порушення строку розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів несуть резиденти України.
16. Водночас позивач вказує, що продавцем було надано довідку від 02.12.2021, видану уповноваженими юристами компанії «І.С.Е. WIRE LINE EQUIPMENT INC.», що є членом Торгово-промислової палати Західного острова Монреаля та завірену печаткою Торгової палати Західної частини острову Монреаль 1978 року та печаткою ОСОБА_1 за номером 234967, у якій повідомлено, що Уряд провінції Квебек підписав Постанови та Розпорядження Міністерства стосовно COVID-19.
17. Позивач акцентує увагу на тому, що вказана довідка містить підтвердження настання форс-мажорних обставин, що унеможливили виконання доставки обладнання у строки, встановлені контрактом від 12.08.2020 №Q-6378 REV.3, та містить строки настання і закінчення дії непереборної сили. Підставою виникнення форс-мажорних обставин вказано надзвичайна ситуація санітарно-епідеміологічного характеру на всій території провінції Квебек, яка спричинена пандемією C0VID-19. Наслідком виникнення форс-мажорних обставин визначено порушення строків виготовлення та доставки обладнання, що в свою чергу призвело до порушення норм валютного законодавства.
18. Однак, як вказує позивач, ГУ ДПС у Дніпропетровській області не взято таку довідку до уваги, з огляду на те, що вона, на думку відповідача, видана некомпетентним органом, тому не є підтвердженням непереборної сили (форс-мажорних обставин).
19. Позивач із такими твердженнями відповідача не погоджується та зазначає, що надана довідка відповідає вимогам чинного законодавства, умовам контракту від 12.08.2020 №Q-6378 REV.3 та є підтвердженням непередбачених та непереборних подій, що відносяться до форс-мажорних обставин.
20. Також позивач зазначає, що 15.08.2022 між ТОВ «ТІМ-МЕТИЗ» (покупець) та підприємством MASHTRONICS D.О.О. (резидент країни Сербія, продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт №2020-15.08.
21. На виконання умов вказаного контракту позивачем перераховано перший внесок 09.09.2020, що підтверджується платіжним дорученням від 09.09.2020. Окрім того, позивачем повністю виконано умови вказаного контракту щодо здійснення розрахунків за обладнання та перераховано 95% коштів від суми контракту на рахунок продавця (останній платіж був здійснений 25.08.2021).
22. Таким чином, як вказує позивач, поставка обладнання мала відбутися не пізніше 09.05.2021, відповідно до умов контракту від 15.08.2022 №2020-15.08. Однак, продавцем порушені взяті на себе договірні зобов`язання у зв`язку із посиленням карантинних заходів через поширення коронавірусної хвороби COVID-19. Так, більша кількість комплектуючих до замовленого позивачем обладнання була придбана продавцем у іншого постачальника, компанії «Lenze». Проте, через карантинні обмеження вони не змогли доставити комплектуючі в строк. Окрім того, в Сербії було зафіксовано велику кількість інфікованих, через що вона була віднесена до червоної зони саме в період часу, коли мала відбутися поставка обладнання. Продавець поніс значні збитки, в тому числі і через те, що близько 35% персоналу захворіло, а тому компанія вимушена була призупинити свою господарську діяльність.
23. Позивач зазначає, що всі зазначені причини затримки були описані продавцем у листах, які він направляв на офіційну поштову адресу позивача.
24. Також позивач наголошує, що форс-мажорні обставини за контрактом від 15.08.2020 №2020-15.08 виникли не у ТОВ «ТІМ-МЕТИЗ» (покупець), а у підприємства MASHTRONICS D.O.O. (резидент країни Сербія, продавець). Тому підтвердження їх виникнення та закінчення надано саме MASHTRONICS D.O.O.
25. Так, позивач вказує, що продавцем було здійснено запит до Торгово-промислової палати Сербії та отримано довідку від 06.12.2021 №09.01-2/32, яка підтверджує виникнення форс-мажорних обставин і містить відомості про період дії таких обставин в країні, а саме, цитата: «…Під час пандемії «Мештронікс», подібно іншим компаніям, зіткнулася зі складнощами, особливо у 2021 році, серед яких: відсутність працівників з причини захворювання, брак сировини, а також підвищення ціни на неї, проблеми з транспортуванням тощо…». Підставою виникнення форс-мажорних обставин зазначена надзвичайна ситуація санітарно-епідеміологічного характеру, яка спричинена пандемією COVID-19. Наслідком виникнення форс-мажорних обставин вказано порушення строків виготовлення та доставки обладнання, що в свою чергу призвело до порушення норм валютного законодавства.
26. Однак, як вказує позивач, ГУ ДПС у Дніпропетровській області не взято таку довідку до уваги, з огляду на те, що вона, на думку відповідача, не є підтвердженням непереборної сили (форс-мажорних обставин) та має інформаційний характер.
27. Позивач вважає вказану позицію відповідача такою, що не відповідає фактичним обставинам та вимогам чинного законодавства.
28. Позивач також зазначає, що наразі, через введення на території України воєнного стану Посольство Республіки Сербії в Україні не працює, тому легалізувати довідку не є можливим.
29. Позивач наголошує, що ТОВ «ТІМ-МЕТИЗ» не здійснило податкового правопорушенням, адже вживало достатніх заходів для дотримання норм законодавства щодо встановлених Національним банком України граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, виконувало умови контракту, намагалося врегулювати ситуацію з продавцем у досудовому порядку, тому позивач не може бути притягнутий до відповідальності.
30. Крім того, позивач вказує, що беручи до уваги системний аналіз норм чинного законодавства та позиції Верховного Суду в аналогічних правовідносинах, контролюючий орган, приймаючи оскаржуване податкове повідомлення-рішення, діяв всупереч та не у відповідності до вимог чинного податкового законодавства, оскільки контролюючий орган протиправно призначив та провів документальну позапланову перевірку ТОВ «ТІМ-МЕТИЗ» на підставі підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України, так як у відповідача не було права на її проведення в період дії мораторію на проведення перевірок, з урахуванням вимог пункту 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України. Відтак, невиконання вимог Податкового кодексу України щодо процедури проведення перевірки можуть бути підставою для висновку про відсутність правових наслідків такої та визнання протиправними рішень, прийнятих за її наслідками.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
31. Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначає, що форс-мажор (переклад з французької мови - вища сила) - це непередбачувані обставини, які не залежать від волі сторін договору, за яких неможливо виконати покладені на них зобов`язання.
32. Відповідач зазначає, що просто існування таких обставини не є форс-мажором. Така обставина стане форс-мажорною лише у випадку, якщо особа доведе неможливість виконання зобов`язань, передбачених умовами договору, саме через неї. Щоб засвідчити форс-мажорні обставини, потрібно звернутися до Торгово-промислової палати. Для того щоб отримати сертифікат Торгово-промислової палати про форс-мажорні обставини потрібно довести причинно-наслідковий зв`язок між зобов`язаннями, які сторона не може виконати, та обставинами (їх результатом), на які сторона посилається, як на підставу неможливості виконати зобов`язання.
33. Обов`язок доказування настання форс-мажорних обставин покладено на заявника, який несе відповідальність за повне та належне оформлення заяви, достовірність викладених фактів, наданих документів, відомостей та доказів. І вже за результатами розгляду таких документів Торгово-промислова палата видає сертифікат про форс-мажорні обставини.
35. Відповідач зазначає, що підтвердження звернення до суду щодо встановлення фактів форс-мажорних обставин нерезидентом «I.S.E. WIRE LINE EQUIPMENT INC.» (Канада) ТОВ «TIM-МЕТИЗ» до перевірки та до заперечень не надано.
37. Крім того, відповідач зазначає наступне.
38. Країна нерезидента MASHTRONICS D.O.O. (Сербія) входить в перелік країн, які підписали Конвенцію, що скасовує вимогу легалізації іноземних офіційних документів від 05.10.1961.
39. Відповідно до абз.1 ст.1 Конвенції від 05.10.1961 дія Конвенція поширюється на офіційні документи, які були складені на території однієї з Договірних держав і мають бути представлені на території іншої Договірної держави. Проте, згідно з абз.3 ст.1 Конвенції від 05.10.1961 дія Конвенції не поширюється на адміністративні документи, що мають пряме відношення до комерційних або митних операцій.
40. Отже, на думку відповідача, наданий до перевірки лист-рекомендація Торгово-промислової палати Сербії від 06.12.2021 №09.01-2/32 виданий нерезиденту MASHTRONICS D.O.O. (Сербія) має пряме відношення до комерційних та митних операцій згідно з абз.3 ст.1 Конвенції від 05.10.1961, тому дія Конвенції від 05.10.1961 не поширюється на лист-рекомендацію Торгово-промислової палати Сербії від 06.12.2021 №09.01-2/32.
41. Також відповідач зазначає, що за змістом лист-рекомендація Торгово-промислової палати Сербії від 06.12.2021 №09.01-2/32, який наданий ТОВ «ТІМ-МЕТИЗ» до перевірки та заперечень, не є засвідченням форс-мажорних обставин у відповідності до ч.6 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції».
42. На підставі викладеного відповідач вважає, що за порушення ч.3 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції», у відповідності до ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» позивачу правомірно нараховано пеню за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД.
43. Стосовно мораторію на проведення перевірки, на думку відповідача, платником податків не враховано положення пункту 4 розділу ІІ «Прикінцеві положення» Закону України від 17.09.2020 №909-IX «Про внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» та постанови Кабінету Міністрів України від 03.02.2021 №89 «Про скорочення строку дії обмеження в частині дії мораторію на проведення деяких видів перевірок».
44. На думку відповідача, зважаючи на те, що Постанова №89 на час прийняття наказу на перевірку залишалася чинною та не була скасована, податкова служба, як орган державної влади, зобов`язана дотримуватися та виконувати положення цієї постанови та в межах компетенції приймати рішення про проведення перевірки із дотриманням норм Податкового кодексу України.
45. Таким чином, відповідач вважає, що контролюючий орган, вчиняючи дії щодо проведення перевірки в період дії карантину, керувався Податковим кодексом України, пунктом 4 розділу II «Прикінцеві положення» Закону України від 17.09.2020 №909-IX «Про внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» та постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2021 року №89 «Про скорочення строку дії обмеження в частині дії мораторію на проведення деяких видів перевірок» у відповідності до свого конституційного обов`язку - діяти у порядку та у спосіб визначений законом.
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
47. Видами економічної діяльності ТОВ «ТІМ-МЕТИЗ» є: виробництво будівельних металевих конструкцій і частин конструкцій (код КВЕД 25.11 основний); кування, пресування, штампування, профілювання; порошкова металургія (код КВЕД 25.50); механічне оброблення металевих виробів (код КВЕД 25.62); виробництво кріпильних і ґвинтонарізних виробів (код КВЕД 25.94); діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту (код КВЕД 46.19); оптова торгівля металами та металевими рудами (46.72); холодне волочіння дроту (код КВЕД 24.34).
49. За результатом проведеної перевірки ГУ ДПС у Дніпропетровській області складено акт від 04.02.2022 №378/04-36-07-20-07/37065550 (далі акт перевірки), у відповідності до висновків якого встановлено порушення з боку позивача ч.3 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VIII (із змінами та доповненнями), з урахуванням Постанови НБУ від 02.01.2019 №5 «Про затвердження Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті» та згідно з ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VIII (із змінами та доповненнями) нараховано пеню за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД у сумі 2582125,52 грн.
50. Не погодившись з висновками акту перевірки, 01.06.2022 позивач подав заперечення вих.№207 від 01.06.2022 до ГУ ДПС у Дніпропетровській області.
53. Не погодившись із вказаним податковим повідомленням-рішенням, позивач 26.07.2022 подав скаргу вих.№227 від 26.07.2022 до Держаної податкової служби України.
55. Не погодившись із вказаним податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду із цим позовом.
V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
56. Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
57. Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
58. Підпунктом 78.1.1 п.78.1 ст.78 Податкового кодексу України встановлено, що документальна позапланова перевірка здійснюється у разі, якщо отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.
59. Відповідно до абз.11 п.52-1 підрозділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, тут і далі в редакції від 01.01.2022 (станом на дату проведення перевірки (з 24.01.2022 по 28.01.2022) та складання акту перевірки (04.02.2022)) протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.
60. Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» від 16 січня 2020 року №466-IX, в редакції від 01.01.2021р., підпункт 14.1.162 Податкового кодексу України викладено в такій редакції: «14.1.162. пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи».
61. Відповідно до пп.54.3.3 п.54.3 ст.54 Податкового кодексу України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.
62. Отже, Податковим кодексом України визначено, що пеня за порушення строків розрахунків в іноземній валюті є різновидом грошового зобов`язання платника податків та застосовується контролюючим (податковим) органом в порядку, який передбачений для прийняття податкових повідомлень рішень, а Закон України «Про валюту і валютні операції», зокрема ст.13, містить лише встановлення такого виду відповідальності, як пеня за порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею.
63. Враховуючи викладене, суд робить висновок, що пеня за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті відповідно до вимог Податкового кодексу України з 01 січня 2021 року є одним із різновидів пені у розумінні приписів підпункту 14.1.162 пункту 14.1. ст.14 Податкового кодексу України та, відповідно, нарахування пені у період з 01.01.2021 суперечить положенням абз.11 п.52-1 підрозділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України.
64. Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ, відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначені Законом України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VIII.
65. Частиною 1 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» (тут і далі в редакції від 21.11.2021, що діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, що Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
66. Згідно з ч.3 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
67. У свою чергу п.21 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління Національного банку України 02.01.2019 №5 (тут і далі в редакції від 01.09.2021, що діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
68. Положенням ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» визначено, що порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
69. Згідно з п.6 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.
70. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
VІ. ДОСЛІДЖЕННЯ СУДОМ ГОСПОДАРСЬКИХ ВЗАЄМОВІДНОСИН ПОЗИВАЧА
71. Як встановлено судом, між ТОВ «ТІМ-МЕТИЗ» (покупець) та підприємством «І.С.Е. WIRE LINE EQUIPMENT INC.» (резидент країни Канада, продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт від 12.08.2020 №Q-6378 REV.3 на поставку обладнання.
72. У відповідності до умов підпунктів 6.1.1 та 6.1.2 пункту 6.1 контракту від 12.08.2020 №Q-6378 REV.3 покупець зобов`язаний оплатити аванс у розмірі 211455,00 доларів США (15% від загальної суми контракту) протягом 10 календарних днів після виставлення рахунку продавцем, прогресивний платіж у розмірі 493395,00 доларів США до 21.05.2021 (35% від загальної суми контракту), прогресивний платіж у розмірі 281940,00 доларів США протягом 150 днів після авансового платежу (20% від загальної суми контракту), разом покупець зобов`язаний сплатити авансових платежів на суму 986790,00 доларів США.
73. Умовами пункту 2 додатку №5 до контракту від 12.08.2020 №Q-6378 REV.3 визначено, що постачальник зобов`язується поставити обладнання покупцю в строк від 8 до 12 місяців з моменту отримання авансового платежу (15% від загальної суми контракту).
75. Авансовий платіж (15% від загальної суми контракту) здійснено покупцем 16.10.2020 та 19.10.2020, отже, кінцевий строк поставки обладнання постачальником припадає на 19.10.2021.
76. На виконання умов контракту постачальником поставлено товар на суму 111803,50 доларів США на підставі вантажно-митної декларації №UA110090/2021/704125 від 22.06.2021, а також на суму 221489,00 доларів США на підставі вантажно-митної декларації №UA110110/2022/003747 від 01.07.2022.
79. Також судом встановлено, що між ТОВ «ТІМ-МЕТИЗ» (покупець) та підприємством MASHTRONICS D.О.О. (резидент країни Сербія, продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт від 15.08.2022 №2020-15.08 на поставку обладнання.
80. У відповідності до умов пункту 4.2 контракту від 15.08.2022 №2020-15.08 покупець зобов`язаний оплатити авансовий платіж у розмірі 313500,00 євро (30% від загальної вартості контракту) протягом 7 робочих днів після виставлення рахунку продавцем та платіж у розмірі 313500,00 євро (30% від загальної вартості контракту) протягом 3 місяців після здійснення першої оплати, разом покупець зобов`язаний сплатити авансових платежів на суму 627000,00 доларів США, а також платіж у розмірі 365750,00 євро (35% від загальної вартості контракту) після підписання акту прийому-випробувань обладнання. Разом сума контракту складає 1045000,00 євро.
81. Умовами пункту 3.1 контракту від 15.08.2022 №2020-15.08 визначено, що постачальник зобов`язується виготовити та підготувати обладнання до відправлення не пізніше 8 місяців з моменту отримання авансового платежу (30% загальної вартості контракту).
83. Перший авансовий платіж здійснено покупцем 09.09.2020, отже, кінцевий строк виготовлення та поставки обладнання постачальником припадає на 09.05.2021.
84. На виконання умов контракту постачальником поставлено товар на загальну суму 602500,00 євро на підставі вантажно-митної декларації №UA209140/2021/132522 від 24.12.2021 на суму 295000,00 євро, а також вантажно-митної декларації №UA209140/2021/132995 від 28.12.2021 на суму 307500,00 євро.
85. MASHTRONICS D.О.О., як продавцем, порушено умови поставки обладнання за контрактом від 15.08.2022 №2020-15.08, на підтвердження чого надано довідку від 06.12.2021 №09.01-2/32 Торгово-промислової палати Сербії, завірену секретарем Аною Райчевич та печаткою Торгово-промислової палати Сербії.
86. Вказаною довідкою від 06.12.2021 №09.01-2/32 позивача повідомлено, що під час пандемії MASHTRONICS D.О.О., подібно іншим компаніям, зіткнулася зі складнощами, особливо у 2021 році, серед яких: відсутність працівників з причини захворювання, брак сировини, а також підвищення ціни на неї, проблеми з транспортуванням тощо.
VІІ. ВИСНОВКИ ПО СУТІ СПОРУ.
87. Надаючи оцінку зазначеним обставинам, суд робить наступний висновок.
88. Так, у відповідності до висновків податкового органу, надані позивачем листи та довідки на підтвердження форс-мажорних обставин не можуть бути прийняті, з огляду на те, що вони не є підтвердженням форс-мажорних обставин у відповідності п.6 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції». На думку відповідача належним підтвердженням форс-мажорних обставин є саме сертифікат Торгово-промислової палати.
89. Перевіряючи правильність висновків контролюючого органу про наявність підстав для нарахування пені за несвоєчасне проведення розрахунків (невиконання зобов`язань) за зовнішньоекономічним договором, суд робить наступний висновок.
90. Частинами 6, 7 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» визначено, що у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту). У разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.
91. Нормативне визначення форс-мажору закріплено в ч.2 ст.14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», у відповідності до якої форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.
92. Водночас Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникнення і поширення коронавірусної хвороби (COVID-19)» №530-ХІІ від 17.03.2020 були внесені зміни у частину 2 статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», якими доповнено перелік форс-мажорних обставин - карантином, встановленим Кабінетом Міністрів України.
93. Як вже зазначалось, положення ч.6 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» передбачають підтвердження форс-мажорних обставин уповноваженою організацією країни розташування сторони зовнішньоекономічного контракту.
97. Окрім цього, позивачем на підтвердження проведення досудового врегулювання спору з питання порушення термінів виконання зобов`язань за контрактом від 12.08.2020 №Q-6378 REV.3 надано листування з контрагентом «І.С.Е. WIRE LINE EQUIPMENT INC.» (Канада).
98. Також на запит позивача Дніпропетровська торгово-промислова палата листом від 23.08.2022 №550/05-15 повідомила, що п.10.4. доданого до заявки контракту від 12.08.2020 №Q-6378 REV.3 передбачено, що належним доказом наявності форс-мажорних обставин є довідки, що видані Торгово-промисловою палатою країни, на території якої мали місце вказані події, а позивач, з метою отримання сертифікату із засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), надав листи адвокатської компанії, лише завірені печаткою Торгової палати Західної частини острову Монреаль, а ні видані нею самостійно.
99. На запит позивача контрагентом «І.С.Е. WIRE LINE EQUIPMENT INC.» надано лист №228 від 26.07.2022, в якому продавець повідомив, цитата: «…Компанія «І.С.Е. WIRE LINE EQUIPMENT INC» є членом Торгово-промислової палати Західного острова Монреаля, і, будучи членом Торгово-промислової палати Західного острова Монреаля, компанія «І.С.Е. WIRE LINE EQUIPMENT INC.» має право завіряти листи про виникнення форс-мажорних обставин щодо COVID-19 в Торгово-промисловій палаті Західного острова Монреаля, які були надіслані компанії «ТЕАМ-METIZ», Кривий Ріг Україна. Торгово-промислова палата Західного острова Монреаля не може сертифікувати Державні довідки та не має права видавати довідки про настання форс-мажорних обставин щодо COVID-19. Однак, Торгово-промислова палата Західного острова Монреаля може скріпити печаткою листи членів Палати про те, що інформацію, надану в листах, було вивчено, і що на основі цієї перевірки Торгово-промислова палата Західного острова Монреаля вважає інформацію справжньою…».
100. Те ж саме стосується і доведення позивачем факту невиконання обов`язків за контрактом від 15.08.2022 №2020-15.08 у зв`язку з настанням форс-мажорних обставин.
101. Так, позивачем на підтвердження неможливості виконання контракту від 15.08.2022 №2020-15.08 надано довідку від 06.12.2021 №09.01-2/32 Торгово-промислової палати Сербії, завірену секретарем Аною Райчевич та печаткою Торгово-промислової палати Сербії.
102. Вказаною довідкою від 06.12.2021 №09.01-2/32 позивача повідомлено, що під час пандемії MASHTRONICS D.О.О., подібно іншим компаніям, зіткнулася зі складнощами, особливо у 2021 році, серед яких: відсутність працівників з причини захворювання, брак сировини, а також підвищення ціни на неї, проблеми з транспортуванням тощо.
103. Окрім цього, позивачем на підтвердження проведення досудового врегулювання спору з питання порушення термінів виконання зобов`язань за контрактом від 15.08.2022 №2020-15.08 надано листування із контрагентом MASHTRONICS D.О.О. (Сербія).
104. Також на підтвердження настання форс-мажорних обставин, спричинених настанням пандемії коронавірусної хвороби COVID-19, надано роздруківку з офіційного веб-порталу Уряду Сербії, у відповідності до якої на території Сербії посилюються карантинні заходи.
105. Суд звертає увагу на той факт, що настання пандемії коронавірусної хвороби COVID-19 є всесвітньо відомим фактом, який не потребує окремого доведення. Так, 11.03.2020 Всесвітня організація охорони здоров`я офіційно оголосила пандемію через поширення у світі COVID-19.
106. У зв`язку з цим, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID- 19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», починаючи з 12.03.2020 на всій території України встановлено карантин.
107. Окрім того, пов`язані із пандемією карантинні обмеження вводились національними урядами інших країн, у тому числі Канади та Сербії, що підтверджується матеріалами справи.
108. Карантин, встановлений як на території Україні, так і на території інших держав по всьому світу, став для позивача форс-мажором, тобто надзвичайною і непідвладною волі сторін договору поставки обставиною, внаслідок якої контрагенти-нерезиденти позивача не змогли виконати своїх зобов`язань щодо поставки обладнання, проте позивач очевидно вчиняв активні дії, зокрема, направляв листи-претензії щодо порушення строків поставки обладнання, вимагав надання додаткових пояснень на підтвердження обставин непереборної сили тощо.
109. Більш того, до настання форс-мажорних обставин та після послаблення карантинних обмежень відбувались оплата товару та поставки обладнання, що також підтверджується доданими позивачем до матеріалів справи доказами. Такі обставини в свою чергу свідчать про те, що підставою невиконання зобов`язань з поставки обладнання з боку контрагентів-нерезидентів позивача стали саме обставини непереборної сили.
110. Згідно з п.109.1 ст.109 Податкового кодексу України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.
111. Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
112. Статтею 112 Податкового кодексу України встановлені загальні умови притягнення до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи
113. Так, у відповідності до п.112.1 ст.112 Податкового кодексу України особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
114. Відповідно до п.112.2 ст.112 Податкового кодексу України особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.
115. Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.
116. Пунктом 112.7 ст.112 Податкового кодексу України визначено, що якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.
117. Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.
118. Як вже зазначалось, з метою досудового врегулювання питання щодо порушення строків постачання обладнання позивач направляв листи-претензії та вів листування з контрагентами-нерезидентами стосовно порядку та строків такої поставки, а також вимагав надання підтвердження щодо настання форс-мажорних обставин.
119. З огляду на викладене, події, що відбулись з вини контрагентів-нерезидентів та призвели до порушення граничних строків проведення розрахунків, на переконання суду, виключають юридичну відповідальність ТОВ «ТІМ-МЕТИЗ» за статтею 112 Податкового кодексу України.
120. Такий підхід відповідає принципу індивідуальної податкової відповідальності, на якому неодноразово наголошували Верховний Суд та Європейський суд з прав людини. Наведений висновок Європейський суд з прав людини неодноразово підтверджував у рішеннях у справах «Булвес АД проти Болгарії», «Бізнес Сепорт Сентре проти Болгарії», «Сєрков проти України», «Інтерсплав проти України» та ін.
122. Стосовно посилань позивача на те, що контролюючий орган протиправно призначив та провів документальну позапланову перевірку ТОВ «ТІМ-МЕТИЗ» на підставі підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України в період дії мораторію на проведення перевірок, суд зазначає наступне.
123. Згідно з пунктом 52-2 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України (в редакції на момент винесення наказу) установлено мораторій на проведення документальних та фактичних перевірок на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), крім:
- документальних позапланових перевірок, що проводяться на звернення платника податків;
- документальних позапланових перевірок з підстав, визначених підпунктами 78.1.7 та 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу;
- фактичних перевірок в частині порушення вимог законодавства в частині:
- обліку, ліцензування, виробництва, зберігання, транспортування та обігу пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів;
- цільового використання пального та спирту етилового платниками податків;
- обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;
- здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального, з підстав, визначених підпунктами 80.2.2, 80.2.3 та 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 цього Кодексу.
124. Інформація про перенесення документальних планових перевірок, які відповідно до плану-графіку проведення планових документальних перевірок мали розпочатися у період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), та на день набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» не були розпочаті, включається до оновленого плану-графіку, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, протягом 10 календарних днів з дня завершення дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19).
125. Документальні та фактичні перевірки, що були розпочаті до 18 березня 2020 року та не були завершеними, тимчасово зупиняються на період по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19). Таке зупинення перериває термін проведення перевірки та не потребує прийняття будь-яких додаткових рішень контролюючим органом.
126. На період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), зупиняється перебіг строків давності, передбачених статтею 102 цього Кодексу.
127. Тобто вимоги пункту 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України пов`язані та прямо відсилають до актів Кабінету Міністрів України, на підставі яких завершується дія карантину з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19).
128. Постановою Кабінету Міністрів України «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 09.12.2020 №1236, установлено з 19 грудня 2020 року до 31 грудня 2022 року на території України карантин.
129. Отже, Кабінетом Міністрів України на момент прийняття наказу про призначення перевірки не приймалось рішення про завершення дії карантину з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), а відтак, діяв мораторій на проведення документальних позапланових перевірок платників податків.
130. Відповідно до вимог пункту 4 розділу II Закону України від 17.09.2020 року №909-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік»» на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, надано право Кабінету Міністрів України скорочувати строк дії обмежень, заборон, пільг та гарантій, встановлених відповідними законами України, прийнятими з метою запобігання виникненню і поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, крім випадків, коли зазначене може призвести до обмеження конституційних прав чи свобод особи.
131. На підставі цієї норми Кабінет Міністрів України прийняв Постанову №89 від 03.02.2021 «Про скорочення строку дії обмеження в частині дії мораторію на проведення деяких видів перевірки» якою було скорочено строк дії обмежень, встановлених пунктом 52-2 підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України в частині дії мораторію на проведення деяких видів перевірок, дозволивши проведення таких видів перевірок юридичних осіб:
- тимчасово зупинених документальних та фактичних перевірок, що були розпочаті до 18 березня 2020 р. та не були завершеними;
- документальних перевірок, право на проведення яких надається з дотриманням вимог пункту 77.4 статті 77 Кодексу;
- документальних позапланових перевірок з підстав, визначених підпунктами 78.1.1 та/або 78.1.4 пункту 78.1 статті 78 Кодексу, суб`єктів господарювання реального сектору економіки, які сформували податковий кредит за рахунок оформлення ризикових операцій з придбання товарів/послуг (із переліку ризикових платників податків, визначених у межах роботи Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування оприлюднених у засобах масової інформації фактів можливих корупційних дій посадових осіб органів державної влади, які призвели до значних втрат дохідної частини Державного бюджету України, утвореної відповідно до Постанови Верховної Ради України від 24 квітня 2020 року №568-ІХ);
- документальних позапланових перевірок платників податків, за якими отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником валютного законодавства в частині дотримання граничних строків надходження товарів за імпортними операціями та/або валютної виручки за експортними операціями;
- документальних позапланових перевірок з підстав, визначених підпунктами 78.1.12, 78.1.14, 78.1.15, 78.1.16 пункту 78.1 статті 78 Кодексу.
132. Водночас мораторій на проведення податкових перевірок на період карантину прямо закріплений пунктом 52-2 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень Податкового кодексу України (в редакції на момент винесення наказу про призначення перевірки) та вказана норма в частині обмежень на проведення позапланових перевірок була чинною, її дія не зупинялась.
133. Відповідно до пункту 2.1 статті 2 Податкового кодексу України зміна положень цього Кодексу може здійснюватися виключно шляхом внесення змін до цього Кодексу.
134. Тобто зміна приписів Податкового кодексу України здійснюється виключно законами про внесення змін до Кодексу, відповідно зміна строків, дії мораторію може бути здійснення виключно шляхом прямого внесення змін до Податкового кодексу України.
135. Відповідно до пункту 5.2 статті 5 Податкового кодексу України у разі якщо поняття, терміни, правила та положення інших актів суперечать поняттям, термінам, правилам та положенням цього Кодексу, для регулювання відносин оподаткування застосовуються поняття, терміни, правила та положення цього Кодексу.
136. За загальним правилом вирішення колізій передбачено частиною третьою статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України, де зазначено, що у разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.
137. Відповідно, за наявності суперечливих правил і положень щодо дії мораторію на проведення перевірок, які містяться у Податковому кодексу України з одного боку і в постанові Кабінету Міністрів України з іншого боку, застосуванню підлягають положення і правила саме Податкового кодексу України.
138. Беручи до уваги той факт, що пункт 52-2 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень Податкового кодексу України є нормою вищої юридичної сили, ніж Постанова Кабінету Міністрів України №89 від 03.02.2021, суд за загальним правилом вирішення колізій застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України, а тому у цьому випадку підлягають застосуванню саме норми Податкового кодексу України.
140. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.09.2021 у справі №816/228/17 зазначено, що неправомірність дій контролюючого органу при призначенні і проведенні перевірки не може бути предметом окремого позову, але може бути підставами позову про визнання протиправними рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки.
141. При цьому у вказаній постанові Великою Палатою Верховного Суду визначено, що підставами для скасування таких рішень є не будь-які порушення, допущені під час призначення і проведення такої перевірки, а лише ті, що вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами такої перевірки та відповідно на обґрунтованість і законність прийнятого за результатами перевірки рішення.
143. Вказане зумовлене тим, що перевірка є способом реалізації владних управлінських функцій контролюючим органом як суб`єктом владних повноважень, який зобов`язаний діяти тільки на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України. Невиконання вимог закону щодо підстави для проведення документальної позапланової перевірки призводить до визнання перевірки незаконною та не породжує правових наслідків такої перевірки, акт перевірки, виходячи із положень щодо допустимості доказів, закріплених частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України, не може визнаватися допустимим доказом у справі, оскільки одержаний з порушенням порядку, встановленого законом та встановлені судами обставини щодо протиправності призначення та проведення відповідачем перевірки, за наслідками якої і було прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення, є достатніми для висновку про протиправність такого податкового повідомлення-рішення.
144. Таким чином, встановлені у цій справі обставини щодо протиправності призначення та проведення відповідачем документальної позапланової перевірки ТОВ «ТІМ-МЕТИЗ» на підставі підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України в період дії мораторію на проведення перевірок, за наслідками якої і було прийнято спірне податкове-повідомлення рішення, є достатніми для висновку про протиправність такого рішення.
145. Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
146. Як передбачено частиною 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
147. Згідно з частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
148. Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
149. Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
150. Отже, за результатами аналізу матеріалів справи, норм чинного законодавства України, а також беручи до уваги всі обставини справи, суд робить висновок про те, що позовна заява підлягає задоволенню.
VІІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ.
151. Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
154. Керуючись статтями 139, 242-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України,
158. Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.
Суддя Р.З. Голобутовський