Справа № 120/10632/22
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2022-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

23 грудня 2022 р. Справа № 120/10632/22

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), від імені та в інтересах якого діє адвокат Хоменко Андрій Семенович (адреса для листування: вул. Соборності, 35, офіс 3, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, 50027), до ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) про визнання дій незаконними та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

19.12.2022 поштою до суду надійшла позовна заява за підписом адвоката Хоменка А.С., подана від імені та в інтересах позивача ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про:

- визнання незаконними дій відповідача щодо взяття 28.03.2022 позивача на облік військовозобов`язаних ;

- визнання неказонним та скасування наказу відповідача № 113 від 17.04.2022 в частині призову за мобілізацією позивача.

Перевіривши вказану заяву та додані до неї матеріали, приходжу до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 належить залишити без руху з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою спонукання учасників адміністративного судочинства до своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Нормами статті 122 КАС України передбачено диференційований підхід до регулювання тривалості строків звернення до адміністративного суду в залежності від статусу позивача та від категорії публічно-правового спору.

Тому передумовою вирішення питання про дотримання позивачем строків звернення до суду є оцінка характеру спірних правовідносин з метою визначення категорії спору.

Позивач заявив вимоги про визнання незаконними дій відповідача щодо взяття його 28.03.2022 на облік військовозобов`язаних та про визнання неказонним і скасування наказу відповідача № 113 від 17.04.2022 в частині призову позивача за мобілізацією.

Відповідно до п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС України публічна служба діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Отже, військова служба є різновидом публічної служби.

В силу приписів ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Тобто для цієї категорії спорів законом установлено скорочений (протягом одного місяця) строк звернення до суду, якщо особа вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси у відносинах публічної служби.

Враховуючи норми ч. 2 ст. 122 КАС України, за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається з дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач оскаржує дії щодо взяття його 28.03.2022 на облік військовозобов`язаних та наказ від 17.04.2022 в частині його призову за мобілізацією.

Водночас позовна заява фактично подана до суду поштовими засобами зв`язку лише 15.12.2022, тобто з істотним (у багато разів) пропуском встановленого законом строку звернення до адміністративного суду.

Як видно з позовної заяви, представник позивача визнає факт пропуску строку звернення до суду, але водночас просить суд його поновити. Відповідне клопотання обґрунтовується тим, що 28.03.2022 ІНФОРМАЦІЯ_2 позивача взято на тимчасовий облік військовозобов`язаних та 17.04.2022 призвано за мобілізацією з направленням для проходження військової служби до військової частини НОМЕР_3 . 07.11.2022 адвокатом направлено адвокатський запит до відповідача щодо надання інформації про підстави взяття позивача на облік військовозобов`язаних, надання відповідних копій документів та наказу про призов за мобілізацією. 16.11.2022 на електронну пошту адвоката отримано відповідь, до якої додані відповідні документи. Відтак представник позивача зазначає, що оскільки копію наказу про призов на мобілізацію стороною позивача отримано лише 16.11.2022, що підтверджується роздруківкою з електронної пошти, строк на його оскарження пропущено з поважних причин, а позовна заява подається до суду протягом місяця з моменту отримання копії оскаржуваного наказу.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд керується такими мотивами.

Процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, які беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки. Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених КАС України.

У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, законодавець обмежує строк, протягом якого особа може звернутися до суду. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 02.03.2020 у справі № 420/4352/19, від 13.04.2020 у справі № 520/11334/18, від 17.09.2020 у справі № 186/1881/19, від 06.11.2020 у справі № 826/14116/18.

Судом встановлено, що 28.03.2022 ІНФОРМАЦІЯ_3 , у зв`язку з тимчасовою зміною місця проживання та на підставі особисто поданої заяви від 28.03.2022, позивача взято на військовий облік, а згідно з відміткою у військовому квитку серії НОМЕР_4 позивача 17.04.2022 зараховано до військової частини НОМЕР_3 для проходження військової служби на посаді "стрільця".

Отже, щодо частини позовних вимог (про визнання незаконними дій щодо взяття на військовий облік) відлік місячного строку звернення до суду розпочався з 29.03.2022, а в іншій частині (про оскарження наказу про призов за мобілізацією) з 18.04.2022.

Водночас, на переконання суду, факт подання представником позивача в листопаді 2022 року адвокатського запиту та отримання відповіді на нього не змінює моменту, з якого починає відлік строк звернення до суду з цим позовом, а свідчить лише про час коли позивач почав вчиняти дії для захисту своїх прав.

Також суд зазначає, що небажання особи дізнатися про порушення своїх прав та не вчинення активних дій для їх відновлення не може визнаватися поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Верховний Суд у постанові від 31.03.2021 в справі № 240/12017/19 зазначив, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Таким чином, щодо відліку строку звернення до адміністративного суду, то суд зазначає, що порівняльний аналіз термінів "дізнався" та "повинен дізнатися", що містяться в ч. 2 ст. 122 КАС України дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку позивача знати про стан своїх прав. Відтак при визначенні початку перебігу строку звернення до суду, суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності).

За встановлених обставин справи суд вважає, що позивач достеменно знав про те, що 28.03.2022 його було взято на обік військовозобов`язаних, оскільки у матеріалах позовної заяви міститься власноручно написана ним заява від 28.03.2022, відповідно до якої його і було взято на військовий облік у зв`язку з тимчасовою зміною місця проживання з Житомирської (Коростишівський район) на Вінницьку область (Гайсинський район, с. Нова Ободівка).

Крім того, суд доходить висновку, що позивач не міг не знати про його призов за мобілізацією, зважаючи на те, що, по-перше, у його військовому квитку серії НОМЕР_4 стоїть відмітка про зарахування 17.04.2022 до військової частини НОМЕР_3 для проходження військової служби на посаді "стрільця", а, по-друге, з того часу позивач проходив військову службу з усіма пов`язаними із цим наслідками (отримання матеріального і речового забезпечення, виконання обов`язків за посадою тощо).

Натомість отримання копії оскаржуваного наказу в листопаді 2022 року на підставі відповідного звернення, на чому наполягає представник позивача, жодним чином не свідчить про те, що позивач був позбавлений можливості своєчасно звернутися до суду з позовом про його оскарження, із заявленням перед судом клопотання про витребування додаткових доказів. В іншому разі нівелюється встановлений законом строк звернення до адміністративного суду, який буде залежати від волі позивача та вчинення ним певних дій.

Відтак, на думку суду, відсутні підстави вважати, що перебіг строку звернення до суду з цим позову слід обчислювати з дня отримання адвокатом відповіді на адвокатський запит і що подання такого запиту та отримання відповіді на нього вказує на об`єктивну неможливість позивача звернутися до суду раніше в межах установленого законом строку.

В силу вимог ч. 1 ст. 121 КАС України суд поновлює процесуальний строк, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Причина пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню судом підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Водночас поважність таких причин повинен доводити саме заявник (див. постанову Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 10.09.2020 у справі № 806/2321/16).

Суд доходить висновку, що наведені представником позивача причини пропуску строку звернення до суду не можуть визнаватися поважними, оскільки не свідчать про об`єктивну неможливість позивача своєчасно звернутися до суду з цим позовом.

Відповідно, заявлене клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду не може бути задоволене.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною першою статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, за змістом частини першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене позовну заяву ОСОБА_1 належить залишити без руху з наданням позивачу часу для усунення виявлених судом недоліків шляхом подання до суду заяви (клопотання) про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 169, 171, 256, 293, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

2. Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій незаконними, скасування наказу.

3. Встановити позивачу та його представнику строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині цієї ухвали, протягом 10 (десяти) днів з дня вручення (отримання) копії ухвали.

4. Копію ухвали надіслати представнику позивача для відома та виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Сало Павло Ігорович