Справа № 320/11390/20
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2022-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Степанюка А.Г.,

суддів - Файдюка В.В., Черпіцької Л.Т.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Північного офісу Державної аудиторської служби України на прийняте за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) рішення Київського окружного адміністративного суду від 09 лютого 2022 року у справі за адміністративним позовом Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» до Північного офісу Державної аудиторської служби України, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Торгівельна столиця», про визнання протиправним та скасування висновку, -

ВСТАНОВИЛА:

У листопаді 2020 року Державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» (далі - Позивач, ДП «МА «Бориспіль») звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Північного офісу Державної аудиторської служби України (далі - Відповідач, Північний офіс Держаудитслужби), третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Торгівельна столиця» (далі - Третя особа, ТОВ «Торгівельна столиця»), про визнання протиправним та скасування висновку Північного офісу Держаудитслужби від 02.11.2020 про результати моніторингу процедури закупівлі в частині порушення ДП «МА «Бориспіль» вимог п. 2 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі» щодо невідхилення тендерної пропозиції ТОВ «Торгівельна столиця», як такої, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 09.02.2022 позов задоволено повністю. При цьому суд першої інстанції виходив з того, що умовами тендерної документації не вимагалося від учасника процедури закупівель зазначення конкретного якісного показника характеристик продукції, а відтак підстави для відхилення тендерної пропозиції з цих підстав були відсутні. Крім того, суд підкреслив, що Технічним регламентом, на порушення якого посилається Відповідач, не визначено процедури оцінки відповідності, видачі документів про відповідність та нанесення знаку відповідності технічним регламентам, а відтак відсутність документів, що не передбачені законодавством для учасників не може бути підставою для відхилення тендерної документації замовником.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування своїх доводів зазначає, що всупереч вимог тендерної документації у складі пропозиції переможця торгів в пунктах технічної частини якісні характеристики товару скопійовані з додатку 1 до технічної документації без зазначення фактичних показників. Наголошує, що переможцем у складі тендерної пропозиції надані довідки підприємств, а не документи про відповідність, що видані органом з оцінки відповідності.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.11.2022 відкрито апеляційне провадження у справі та встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу.

У відзиві на апеляційну скаргу ДП «МА «Бориспіль» просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. В обґрунтування своїх доводів зазначає, що, по-перше, як правильно наголосив суд, жодним пунктом тендерної документації не вимагалося надання фактичних технічних характеристик запропонованого товару, а лише зазначався діапазон показників, яким останній має відповідати, по-друге, уведення в обіг продукції згідно Технічного регламенту щодо обмеження викидів летких органічних сполук унаслідок використання органічних розчинників у лакофарбових матеріалах для будівель та ремонту колісних транспортних засобів здійснюється за умови наявності відповідного маркування без видачі окремого документу органом з оцінки відповідності, по-третє, ні положеннями Цивільного кодексу України, ні нормами Господарського кодексу України не передбачено можливості розірвання договору на підставі обставин, наведених Відповідачем, а відтак оскаржуваний висновок не відповідає критерію пропорційності.

Відзиву на апеляційну скаргу від Третьої особи не надійшло.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.12.2022 справу призначено до розгляду у порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з такого.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції встановив, що ДП «МА «Бориспіль» за допомогою електронної системи закупівель на веб-порталі акредитованого учасника електронної системи публічних закупівель України ProZorro (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-06-04-003827-b), шляхом відкритих торгів, відповідно до оголошення про проведення відкритих торгів UA-2020-06-04-003827-b, проведено закупівлю товару, а саме: ДК 021:2015:44810000-1: Фарби (т. 1 а.с. 12-14).

За результатами проведеної процедури закупівлі між ДП «МА «Бориспіль» та ТОВ «Торгівельна столиця» було укладено договір від 17.08.2020 №35.1-14.1/3.3-1 про закупівлю, укладений за процедурою закупівлі «відкриті торги» (т. 1 а.с. 164-214).

Начальником Північного офісу Держаудитслужби 02.11.2020 затверджено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-06-04-003827-b (т. 1 а.с. 160-163), згідно якого за результатами моніторингу встановлено порушення пункту 2 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі». За результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель при визначенні предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, порушень не встановлено (пункт 2 висновку).

У пункті 1 висновку зазначено: «Дата закінчення моніторингу 29 жовтня 2020 року. Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації щодо закупівлі, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII, розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця. Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель на 2020 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, затверджену протоколом засідання тендерного комітету від 17.06.2020 № 15-01-42 зі змінами, тендерні пропозиції ТОВ «МАЛІАЛ», ТОВ «ТОРГІВЕЛЬНА СТОЛИЦЯ», протоколи розгляду тендерних пропозицій від 08.07.2020 № 15-02-180, від 22.07.2020 № 15-02-188, від 29.07.2020 № 15-02-198, повідомлення про намір укласти договір від 30.07.2020, договір від 17.08.2020 № 35.1-14.1/3.3-1. За результатами моніторингу встановлено невідповідність пропозиції переможця умовам ТД. Відповідно до п. 2 додатку 2 ТД, на підтвердження відповідності запропонованого товару технічним вимогам до предмета закупівлі в складі пропозиції повинна міститися тендерна пропозиція (технічна частина) (Додаток З ТД). В пункті 1 Інструкції з підготовки тендерної пропозиції зазначено, що надання в складі тендерної пропозиції документу з назвою «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі», який дублює вимоги Додатку 1 документації не вимагається. Документ, в якому викладаються інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі це Тендерна пропозиція (Технічна частина), зміст та форма якої викладені в Додатку 3 Документації. У випадку, коли в складі тендерної пропозиції Учасником завантажено ці два документи, замовник вважає інформацією про запропоновані технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, інформацію, що викладена Тендерній пропозиції (Технічній частині). На виконання даної вимоги ТД, переможцем надано в складі своєї пропозиції «Тендерну пропозицію (технічна частина)», однак в пунктах 1, 2, 3, 4, 22 зазначені продубльовані вимоги додатку 1, а фактичних технічних характеристик запропонованого товару не зазначено, чим не дотримано вимогу п. 2 додатку 2 ТД. Крім цього, відповідно до п. 4. додатку 2 ТД, замовником встановлено вимогу надання для позицій 5-16,18-20, 43, 45-58 специфікації документів про відповідність запропонованого товару вимогам «Технічного регламенту щодо обмеження викидів летких органічних сполук унаслідок використання органічних розчинників у лакофарбових матеріалах для будівель та ремонту колісних транспортних засобів», затвердженого наказом МЕРТ України від 02.10.2018 № 1394. Переможцем в складі пропозиції надано довідку від 22.06.2020 № 22/06-22 з підписом та печаткою уповноваженої особи ТОВ «ТОРГІВЕЛЬНА СТОЛИЦЯ» та листи від 23.06.2020 № 122/13 з підписом та печаткою директора ТОВ «КОЛОР С.І.М.», від 22.06.2020 № 2206/02 з підписом та печаткою генерального директора ТДВ «ДЛФЗ «СПЕКТР», а не документи про відповідність, що видані органом з оцінки відповідності (орган з оцінки відповідності - орган (підприємство, установа, організація чи їх структурний підрозділ), що здійснює діяльність з оцінки відповідності, включаючи калібрування, випробування, сертифікацію та інспектування), який передбачений Законом України «Про технічні регламенти та оцінку відповідності», чим не виконано умову п. 4. додатку 2 ТД. Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 31 Закону № 922-VIII, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації. Враховуючи зазначене, в порушення пункту 2 частини 1 статті 31 Закону № 922-VIII, замовником не відхилено тендерну пропозицію ТОВ «ТОРГІВЕЛЬНА СТОЛИЦЯ», як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, а укладено договір на загальну суму 3187997,58 грн.»

Пунктом 3 висновку Відповідач, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», зобов`язав Позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору відповідно до законодавства, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

На підставі встановлених вище обставин, здійснивши системний аналіз приписів ст. ст. 8, 26, 31 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон), ст. ст. 1, 25, 28 Закону України «Про технічні регламенти та оцінку відповідності», Технічного регламенту щодо обмеження викидів летких органічних сполук унаслідок використання органічних розчинників у лакофарбових матеріалах для будівель та ремонту колісних транспортних засобів, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 02.10.2018 №1394 (далі - Технічний регламент), суд першої інстанції прийшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог, оскільки матеріалами справи не підтверджуються виявлені у ході моніторингу порушення.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може не погодитися з огляду на таке.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю» (далі - Закон про фінансовий контроль) головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування та перевірки закупівель установлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно статті 5 указаного Закону контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель регламентовано положеннями статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Приписи ч. 6 ст. 8 Закону визначають, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

При цьому, за правилами частини 7 цієї ж статті у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Відповідно до абз. 2 ч. 8 ст. 8 Закону протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Надаючи оцінку твердженням суду першої інстанції щодо необґрунтованості висновків Північного офісу Держаудитслужби про порушення ДП «МА «Бориспіль» законодавства у сфері публічних закупівель, колегія суддів, у розрізі доводів апеляційної скарги та наданого на її спростування відзиву, вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до п. п. 3, 4 ч. 2 ст. 22 Закону тендерна документація повинна містити, зокрема, інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; інформацію про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби).

Аналогічні вимоги до тендерної документації викладені у Порядку заповнення тендерної документації, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 13.04.2016 №680.

Матеріали справи свідчать, що, як правильно підкреслив суд першої інстанції, умовами тендерної документації від 17.06.2020 №15-03-144 на закупівлю «Код ДК 021:2015-44810000-1-Фарби (Фарби)», затвердженої протоколом засідання тендерного комітету від 17.06.2020 №15-01-42 (т. 1 а.с. 15-94), не вимагалося надання фактичних технічних характеристик запропонованого товару, а лише зазначався діапазон показників, яким має відповідати товар.

Пунктом 2 додатку 2 тендерної документації з урахуванням вимог додатку 3 до неї передбачено наступну вимогу: «Вказати технічні характеристики запропонованого товару, що в повному обсязі підтверджують відповідність товару вимогам замовника, які визначені в Додатку 1 тендерної документації. Технічні характеристики повинні підтверджувати вимоги замовника.».

Для участі у процедурі публічних закупівель ТОВ «Торгівельна Столиця» надано, зокрема, тендерну пропозицію (технічну частину) від 23.06.2020 № 23/06-2 (т. 1 а.с. 95-155), із змісту якої вбачається, що «Технічна специфікація» містить розділ «Технічні та інші характеристики (технічна специфікація) товару», в якому детально описані технічні характеристики товару, які у повній мірі відповідають умовам п. 2 додатку 2 тендерної документації та розділу І додатку 1 тендерної документації.

У контексті цього висновок Північного офісу Держаудитслужби про фактичне дублювання ТОВ «Торгівельна столиця» в пунктах 1, 2, 3, 4, 22 Тендерної пропозиції (технічна частина) вимог додатку 1 та про відсутність у вищезазначених пунктах фактичних технічних характеристик запропонованого товару, є, на переконання судової колегії, помилковим, оскільки тендерною документацією не вимагалося від учасника закупівлі зазначення конкретного фактичного показника (коефіцієнта яскравості плавки та індексу зношення Табера), а лише вимагалося, щоб коефіцієнт яскравості плівки був не менше 90% та показник індексу зношування Табера складав не більше 250.

Таким чином, оскільки у тендерній пропозиції переможця інформація про якісні характеристики товару відповідала вимогам тендерної документації, то, як правильно зазначив суд першої інстанції, підстав відхиляти пропозицію ТОВ «Торгівельна столиця» у ДП «МА «Бориспіль» не було.

З приводу доводів висновку моніторингу про те, що переможцем торгів не дотримано вимог пункту 4 додатку 2 тендерної документації замовника в частині ненадання документів про відповідність, що видані органом з оцінки відповідності, судова колегія вважає за необхідне зазначити таке.

Пунктом 4 додатку 2 тендерної документації визначено, що для позицій 5-16, 18-20, ;№, 45-58 Специфікації на підтвердження відповідності пропозиції технічним вимогам (умовам) документації (технічний опис предмета закупівлі) та на підтвердження відповідності запропонованого товару технічним вимогам до предмета закупівлі надається документ про відповідність запропонованого товару вимогам Технічного регламенту.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про технічні регламенти та оцінку відповідності» документ про відповідність - декларація (в тому числі декларація про відповідність), звіт, висновок, свідоцтво, сертифікат (у тому числі сертифікат відповідності) або будь-який інший документ, що підтверджує виконання заданих вимог, які стосуються об`єкта оцінки відповідності.

Згідно ч. 1 ст. 25 указаного Закону оцінка відповідності вимогам технічних регламентів здійснюється у випадках і шляхом застосування процедур оцінки відповідності, які визначені в таких технічних регламентах.

При цьому, аналіз змісту положень ст. 10 Закону дає підстави для висновку, що законодавець розрізняє технічні регламенти і технічні регламенти, якими передбачене застосування процедур оцінки відповідності.

Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 02.10.2018 № 1394 затверджено Технічний регламент щодо обмеження викидів летких органічних сполук унаслідок використання органічних розчинників у лакофарбових матеріалах для будівель та ремонту колісних транспортних засобів.

Згідно п. 5 Технічного регламенту уведення в обіг продукції за Переліком здійснюється відповідними суб`єктами господарювання після стадій, зазначених у таблицях максимального значення вмісту ЛОС у лакофарбових матеріалах (далі - Таблиці вмісту ЛОС) додатка 2 до цього Технічного регламенту, якщо ця продукція має вміст ЛОС, що не перевищує максимальних значень, установлених у Таблицях вмісту ЛОС, і відповідає вимогам пункту 7 цього Технічного регламенту.

Пунктом 7 Технічного регламенту передбачено, що уведення в обіг продукції за Переліком здійснюється за умови наявності маркування, на якому зазначаються: підкатегорія продукції та відповідне значення ЛОС у г/л (g/l) згідно з Таблицями вмісту ЛОС; максимальний вміст ЛОС у г/л (g/l) продукції в готовому для використання стані.

За правилами п. 9 Технічного регламенту продукція, яка у готовому для використання стані відповідає вимогам цього Технічного регламенту, вважається відповідною, її обмеження і запобігання щодо введення в обіг забороняються.

Отже, проведення окремої процедури оцінки відповідності уповноваженим органом оцінки відповідності положеннями Технічного регламенту не передбачено, а введення в обіг продукції здійснюється за наявності відповідного маркування, яке посвідчує відповідності її вимогам цього Технічного регламенту.

З огляду на викладене судовою колегією враховується, що відповідно до ч. 11 ст. 26 Закону документи, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, не подаються ними у складі тендерної пропозиції/пропозиції та не вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Відсутність документів, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб-підприємців, у складі тендерної пропозиції/пропозиції, не може бути підставою для її відхилення замовником.

Матеріали справи свідчать, що ТОВ «Торгівельна столиця» у складі тендерної пропозиції надало ДП «МА «Бориспіль» на підтвердження відповідності товару вимогам Технічного регламенту:

- довідку ТОВ «Торгівельна столиця» від 22.06.2020 № 22/06-22 про відповідність товару вимогам Технічного регламенту (т. 1 а.с. 149);

- лист ТОВ «СПЕКТР» від 22.06.2020 № 2206/02 про відповідність товару вимогам Технічного регламенту (т. 1 а.с. 150);

- лист ТОВ «Колор С.І.М.» від 23.06.2020 № 122/13 про відповідність товару вимогам Технічного регламенту (т. 1 а.с. 151);

- протокол сертифікаційних випробувань продукції № 1/24, складений Головним випробувальним центром ДП «ДерждорНДІ» 24.05.2018, згідно якого наданий зразок фарми маркувальної для злітно-посадкових смуг «Сигнакул-А» відповідає вимогам п. 2, №, 4, 5, 7-19 табл. 1 ТУ У 24.3-8:2007 «Фарба дорожньої розмітки «Сигнакул». Технічні умови» зі зміною №1 (т. 1 а.с. 152-155).

Суд першої інстанції правильно підкреслив, що у відзиві на позовну заяву (як і в апеляційній скарзі) Відповідачем не було спростовано аргументи Позивача про те, що ТОВ «Торгівельна Столиця», надавши перелічені вище довідки і протокол, належним чином виконало свої зобов`язання, встановлені тендерною документацією щодо необхідності документів про відповідність запропонованого товару вимогам Технічного регламенту.

Викладені вище висновки про те, що Технічним регламентом не встановлюється процедура оцінки відповідності, видачі документів про відповідність та нанесення знаку відповідності технічним регламентам, Відповідачем в апеляційній скарзі також не спростовані.

У свою чергу, судовою колегією також враховується, що у своєму листі від 14.07.2020 №32 Громадська спілка «Асоціація український виробників лакофарбової промисловості» на лист ДП «МА «Бориспіль» від 08.07.2020 №50-22-487 повідомила, що введення в обіг продукції за переліком здійснюється за умови наявності маркування згідно п. 7 Технічного регламенту. Перевірка українськими виробниками здійснюється шляхом самодекларування, так, у продукції власного виробництва дослідження здійснюються переважно у власних лабораторіях. Зважаючи на відсутність законодавчих вимог до форми та змісту документу, результати наведеного дослідження можуть відображатися будь-яким чином (т. 1 а.с. 215-217).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 31 Закону замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція учасника: не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації; викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією; є такою, строк дії якої закінчився;

Таким чином, оскільки у ході як розгляду справи судом першої інстанції так і під час апеляційного перегляду судового рішення не було документально підтверджено позицію контролюючого органу, викладену у спірному висновку щодо результатів моніторингу процедури закупівлі, то колегія суддів погоджується з твердженням Київського окружного адміністративного суду про те, що у ДП «МА «Бориспіль» не було правових підстав, встановлених cт. 31 Закону, для відхилення пропозиції ТОВ «Торгівельна столиця».

З урахуванням наведеного судова колегія приходить до висновку про наявність підстав погодитися з позицією суду першої інстанції щодо необхідності скасування оскаржуваного висновку, оскільки виявлені під час моніторингу порушення не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

Судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Північного офісу Державної аудиторської служби України - залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 09 лютого 2022 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк

Судді В.В. Файдюк

Л.Т. Черпіцька

Повний текст постанови складено та підписано 26 грудня 2022 року.