Справа № 580/9740/21
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2022-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2022 року справа № 580/9740/21

13 годин 40 хвилин м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В. Трофімової за участі секретаря судового засідання Пунтуса Д.А. розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу № 580/9740/21

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) [представник позивача Константінова Т.М. згідно ордеру в режимі відеоконференції]

до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (вул. Смілянська 57, м. Черкаси, 18036, ) [представники відповідача - Коваленко А.П., Сліпченко І.С. згідно випискою з ЄДР]

про визнання протиправним та скасування індивідуального акта у частині, ухвалив рішення.

18.11.2021 вх.45573/21 ОСОБА_1 (представник - адвокат Константінова Т.М.), звернувшись до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області та з урахуванням редакції від 09.12.2021 №49694/21, 30.12.2021 вх.53547/21, просить:

- визнати протиправним та скасувати п. 1 наказу Головного управління Національної поліції в Черкаській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 16.08.2021 № 2299 у частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 та попередження про неповну службову відповідність.

Додатково просить судові витрати стягнути з відповідача (про суми не зазначається).

Ухвалою суду від 04.01.2022 відкрите провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначене підготовче судове засідання на 26.01.2022, 11.02.2022 - зупинене провадження в адміністративній справі № 580/9740/21 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування індивідуального акта у частині до набрання законної сили рішенням Черкаського окружного адміністративного суду у справі № 580/9739/21, яке поновлене 26.10.2022 за заявою представника позивача від 20.10.2022 (вх. № 31873/22) з проведенням судового засідання на 28.10.2022, 08.11.2022- продовжений строк підготовчого провадження на 30 днів, починаючи з 17.11.2022, підготовче судове засідання призначене на 23.11.2022 - закрите підготовче провадження, призначений розгляд справи по суті на 28.11.2022, 20.12.2022.

В обґрунтуванні позовних вимог позивач зазначив, що наказ Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 16.08.2021 №2299 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 у вигляді попередження про неповну службову відповідність є протиправним, тому має бути скасований з урахуванням компетенції, повноважень керівника слідчого підрозділу та врахування обов`язків відповідальних з чергування. Позивач зазначає, що в його діях відсутній склад дисциплінарного проступку, а під час проведення службового розслідування (прийнятий наказ), відповідачем неповно та невсебічно досліджені обставини справи, що призвело до неправильного, помилкового, передчасного складання висновку службового розслідування та незаконного притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності - попередження про неповну службову відповідність. Позивач повідомляє, що під час проведення службової перевірки надавав пояснення від 12.08.2021, що власне йому стало відомо, що 28.07.2021 до Черкаського РУП надійшло повідомлення від ОСОБА_2 про те, що група байкерів по АДРЕСА_2 нанесли тілесні ушкодження заявнику та пошкодили його автомобіль «Мазда» д.н.з. НОМЕР_2 (на місце події направлена слідча оперативна група - СОГ). Протягом доби вказане повідомлення не внесено до ЄРДР так як за результатом вивчення матеріалів не встановлений склад злочину, передбаченого ч.4 статті 296 КК України, проте виявлені формальні ознаки ст. 125 та 194 КК України, тому відповідальною особою матеріали направлені на доопрацювання. Позивач вважає, що вказане діяння належить до категорії проваджень, що розслідують дізнавачі. У подальшому відомості були внесені до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України. Позивач зазначає, що комісією не досліджено факт про те, що відомості про кримінальні правопорушення реєструвалися або не реєструвалися не позивачем, а керівником відділення. Особисто позивач рішення у порядку статті 214 КПК України не приймав. Свою бездіяльність категорично заперечив. до позову наданий лист Черкаської окружної прокуратури від 17.06.2021, де зазначено, що внесені відомості №0000051 за ознаками правопорушення передбаченого ч.3 ст.289 КК України: працівниками Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області порушений принцип публічності, один із загальних засад кримінального провадження, передбачений ст.25, ст.214 КПК України, що призвело до укриття особливо тяжкого кримінального правопорушення. Представник позивача просила позов задовольнити.

Відповідач позов не визнав, 24.01.2022 вх. № 3544/22 подав до суду відзив на позовну заяву, де просить відмовити у задоволенні позову, зазначивши, що 02.08.2021 до ГУНП в Черкаській області надійшов рапорт заступника начальника ГУНП - начальника СУ Рогачова Є.П. від 01.08.2021 з приводу несвоєчасного внесення відомостей до ЄРДР, визначення неправильної кваліфікації, неналежного проведення першочергових слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні від 31.07.2021 № 0002087 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 296 КК України окремими працівниками Черкаського районного управління поліції ГУНП у Черкаській області, що мають ознаки дисциплінарного проступку. Наказом від 02.08.2021 № 2149 призначене службове розслідування на підставі рапорту та затверджений склад комісії. Дисциплінарною комісією проведене службове розслідування, встановлено: 28.07.2021 на АРМ «Диспетчер» надійшло повідомлення від ОСОБА_2 про те, що група осіб нанесли тілесні ушкодження заявнику та пошкодили автомобіль «Мазда». Звернення зареєстроване на «Інформаційний портал НП» Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області 28.07.2021 за № 41452. Після прибуття СОГ на місці події отримана заява про злочин від потерпілого ОСОБА_2 , що зареєстрована до ITC ІПНП від 28.07.2021 за № 41474, де потерпілий вказав, що група невстановлених осіб (байкерів) пошкодили його автомобіль та почали наносити тілесні ушкодження. Згідно з листом, адресованим т.в.о. начальнику ЧРУП ГУНП в Черкаській області підполковнику поліції ОСОБА_3 , який підписаний начальником відділення слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області капітаном поліції Головенцем Б.С. встановлено, що у матеріалах, які зареєстровані в ITC ІПНП від 28.07.2021 за № 41474 не вбачаються ознаки кримінального правопорушення, тому їх необхідно розглянути відповідно до Закону України «Про звернення громадян» або КУпАП. Натомість заява потерпілим написана у порядку ст. 214 КПК України, тому це призвело до невнесення відомостей до ЄРДР у строк 24 години (визначено чинним законодавством), що є порушенням ст. 214 КПК України. 31.07.2021 відомості внесені до ЄРДР ззгідно з рапортом ДОП сектору ДОП ВП Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції Лілії Кучугурної, де перебували на розгляді скеровані матеріали ЄО № 41474 та № 42452, тому відомості за фактом хуліганських дій були внесені за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, проте правильною кваліфікацію у вказаному кримінальному правопорушенні є ч. 4 ст. 296 КК України, позаяк у однієї із осіб, які наносили тілесні ушкодження потерпілому наявний предмет, що міг бути заздалегідь приготовлений для нанесення тілесних ушкоджень. За результатами проведеного службового розслідування встановлено, що факти несвоєчасного внесення відомостей до ЄРДР, визначення неправильної кваліфікації у кримінальному провадженні №0002087 знайшли підтвердження. За результатами проведеного службового розслідування встановлено, що заступником керівника - начальником СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області підполковником поліції ОСОБА_1 допущено порушення ст. 39, ст. 214 КПК України, вимог п.п. 1,8, 12 ч. 4 розділу V Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС від 06.07.2017 №570, який вчинив резолюцію на документах, не забезпечив належного контролю за роботою чергового-підлеглого слідчого, відбулось своєчасне внесення відомостей до ЄРДР та помилкове визначення кваліфікації кримінального правопорушення.

26.01.2022 представник позивача подала до суду заяву в порядку ст. 134, 143 КАС України про стягнення з відповідача на користь позивача понесені витрати на правову допомогу в сумі 7000 грн.

02.02.2022 представник позивача подала до суду відповідь на відзив, де зазначила, що робота органу досудового розслідування організована 24 години за добу, тому контроль за внесенням слідчими відомостей до ЄРДР здійснюється не тільки начальником СВ, а також його заступником та начальниками відділень СВ. Станом на 28.07.2021 контроль за слідчими щодо внесення відомостей до ЄРДР здійснював начальник відділення СВ ЧРУП ГУНП в Черкаській області капітан поліції ОСОБА_4 за графіком чергування. Начальник відділення СВ наділений повноваженнями на рівні з начальником СВ повноваженнями контролю за внесенням відомостей до ЄРДР. Із пояснень ОСОБА_4 відомо, що вказівку відправити матеріали № 41452 на доопрацювання ОСОБА_1 не надавав. Позивач про дану подію дізнався тільки 01.08.2021 після проведеної оперативної наради за участі заступника начальника ГУНП в Черкаській області полковника поліції Рогачова Є.П. (протокол № 325), тому вважає, що у діях позивача відсутній склад дисциплінарного проступку. Відповідач не надав доказів, здобутих протягом 24 годин з моменту вчинення злочину (час реєстрації відомостей в ЄРДР), що вказували би на кваліфікуючі ознаки злочину ч.4 ст. 296 КК України та відмежовували діяння винних осіб від складів злочину, передбаченого ч.2 ст. 296 КК України або ст. 125 КК України та ст. 194 КК України.

08.02.2022 від відповідача надійшло до суду клопотання про відмову у задоволенні заяви про стягнення витрат за надання правової допомоги як необгрунтованим.

08.02.2022 представник позивача надав клопотання про зупинення провадження в адміністративній справі № 580/9740/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказу до набрання законної сили судовим рішенням у адміністративній справі № 580/9739/21.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 11.02.2022 зупинене провадження у адміністративній справі № 580/9740/21 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування індивідуального акта до набрання законної сили рішенням Черкаського окружного адміністративного суду у справі № 580/9739/21, яке поновлене 26.10.2022 за заявою представника позивача від 20.10.2022 вх. 31873/22.

07.11.2022 відповідач подав до суду клопотання про надання додаткових пояснень та долучення додаткових доказів. Заява від ОСОБА_2 написана у порядку ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Позивач обіймав також посаду заступник начальника, відповідно до посадових обов`язків а.8 ч.4 розділу 5 Положення, затвердженого наказом МВС від 27.07.2017 № 570 мав повноваження щодо внесення інформації до ЄРДР, чим підтвердив самостійне внесення даного кримінального провадження № 0002087 до Реєстру. Вина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку проявляється у формі непрямого умислу (грубої необережності), тобто ОСОБА_1 знав, був обізнаний про регулювання службової діяльності нормативно-правовими актами органу досудового розслідування, міг передбачити наслідки, проте ставився до цього байдуже або легковажно розраховував на уникнення наслідків, позаяк вчинив вчинок, нерозумність якого є очевидною. Це порушення стало можливим унаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування позивачем вимог чинного законодавства. Вважають представники, підтримуючи відзив, що відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, і не порушували будь яких прав позивача.

У судових засіданнях представник позивача позовні вимоги підтримала, просила задовольнити позов. Представники відповідача заперечили проти задоволення позовних вимог з підстав викладених у відзиві на позов.

Розглянувши й оцінивши подані документи та матеріали, аргументи, доводи щодо обставин справи і позицій сторін, враховуючи належність, допустимість, достовірність, достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів сукупно, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову належить відмовити з огляду на таке.

Суд встановив, що ОСОБА_1 з 11.08.1997 до 06.11.2015 перебував на службі в органах внутрішніх справ. З 07.11.2015 до теперішнього часу перебуває на службі в Національній поліції, що підтверджується послужним списком. Відповідно до п.1 наказу ГУНП в Черкаській області від 16.08.2021 №2299 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» (а.с.73-75) за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось в порушенні вимог ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» (далі - Закон № ), ст.ст.1,3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ст.39, ст.214 КПК України, вимог п.п. 1,8, 12 ч. 4 розділу V Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС від 06.07.2017 №570 заступника начальника Черкаського районного управління поліції - начальника слідчого відділу ГУНП в Черкаській області полковника поліції ОСОБА_1 попереджений про неповну службову відповідність (штамп СУГУНП в Черкаській області від 20.08.2021 вх.489). Адвокат повідомляє, що позивач об`єктивно (перебував на лікарняному) не мав можливості своєчасно реалізувати право на звернення до суду так як про оскаржуваний наказ дізнався 19.10.2021 згідно відмітки на копії наказу (а.с.85-86, а.с.98, а.с.114). З п.1 наказу від 16.08.2021 №2299 про дисциплінарну відповідальність позивач не погодився і оскаржив до суду.

Суд встановив, що кримінальне провадження 0002087 (а.с. 37, 55) зареєстроване 31.07.2021: дата надходження заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення 28.07.2021, кваліфікація:ч.4 ст.296 КК України.

28.07.2021 на АРМ «Диспетчер» надійшло повідомлення від ОСОБА_2 1997 року народження про те, що невідомі особи, перебуваючи в громадському місці по АДРЕСА_2 нанесли тілесні ушкодження ОСОБА_5 і заявнику та пошкодили його автомобіль «Мазда», чим грубо порушили громадський порядок з особливою зухвалістю (ЄО 21126 від 31.07.2021, 28.07.2021 за № 41452 (а.с.63), № 41474).

Суд встановив у судовому засіданні, що на ім`я т.в.о. начальника Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області Романа Ткаченка підготовлена інформація начальником відділення СВ ЧРУП ГУНП в Черкаській області Богданом Головенцем: у зв`язку з відсутністю даних, що б указували на наявність кримінального правопорушення і неможливістю у зв`язку з цим внести відповідну інформацію до Єдиного реєстру досудових розслідувань, надсилаємо на Вашу адресу матеріали, зареєстровані в ІТС ІПНП (журналі 28.07.2021 за №41474) для їх розгляду згідно із Законом України «Про звернення громадян» або КУпАП. На службовому документі міститься резолюція ОСОБА_6 до розгляду і вчинений підпис (без рошифровки ПІБ), що візуально відповідає підпису ОСОБА_1 вчиному у паспорті (а.с.108), поясненнях (а.с.119), ознайомленні з наказом відж 16.08.2022 №2299 - 19.10.2021 як стверджує у позові і клопотанні адвокат (а.с.98, а.с.114, а.с.133) і 10.10.2021 - де міститься чіткий підпис позивача (а.с.165), договорі про надання правничої допомоги (а.с.129), розписці у підтвердженні правильності записаних відомостей послужного списку (а.с.164).

31.07.2021 відомості внесені до ЄРДР згідно з рапортом ДОП сектору ДОП ВП Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції Лілії Кучугурної, яка на виконання резолюцій здійснила розгляд матеріалів ЄО № 41474 та № 42452.

01.08.2021 проведено оперативну нараду, де заслухано стан досудового розслідування кримінального провадження від 31.07.2021 № 0002087 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України за фактом хуліганських дій щодо встановленого факту несвоєчасного внесення відомостей до ЄРДР. 02.08.2021 до ГУНП в Черкаській області надійшов рапорт заступника начальника начальника СУ Рогачова Є.П. від 01.08.2021 щодо несвоєчасного внесення відомостей в ЄРДР, визначення неправильної кваліфікації, неналежного проведення першочергових слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні від 31.07.2021 № 0002087 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України окремими працівниками Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, де містяться ознаки дисциплінарного проступку. Згідно з наказом начальника ГУНП в Черкаській області від 02.08.2021 № 2149 «Про призначення та проведення службового розслідування, формування дисциплінарної комісії» з метою повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейськими можливих дисциплінарних проступків, встановлення причин і умов їх вчинення, вини, ступеню тяжкості дисциплінарних проступків, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків, призначене службове розслідування на підставі зазначеного рапорту та затвердженого склад Комісії.

Суд бере до уваги, шо 09.08.2021 наказом ГУНП в Черкаській області № 2242 заступнику начальника Черкаського РУП начальнику слідчого відділу полковнику поліції ОСОБА_1 оголошено сувору догану за інших обставин (у зв`язку з невнесенням до Єдиного реєстру досудових розслідуванні відомостей про кримінальні правопорушення за фактом виявлення 20.04.2021 автомобіля Мерседес Віто, що знаходиться в розшуку Інтерполу, а також за фактом відсутності транспортного засобу, що зберігався на території Київської митниці Держпродмитслужби, митний пост «Черкаси-південний»), ніж у цій справі предмет вирішення: у справі №580/9739/21. Суд відмовив у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 , який просив визнати протиправним та скасувати наказ відповідача «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 09.08.2021 №2242 у звязку із застосованням дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани.

За наслідками службового розслідування складений висновок від 12.08.2021, затверджений начальником ГУНП в Черкаській області 13.08.2021, відповідно до пункту 3 якого Комісія дійшла висновку: за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ст. 39, ст. 214 КПК України, вимог п. 1, 8, 12 ч. 4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС від 06.07.2017 №570 заступнику начальника Черкаського районного управління поліції - начальнику слідчого відділу ГУНП в Черкаській області полковнику поліції ОСОБА_1 пропонується попередження про неповну посадову відповідність.

16.08.2021 відповідачем виданий наказ № 2299 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», пунктом 1 якого за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ст. 39, ст. 214 КПК України, вимог п. 1, 8, 12 ч. 4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС від 06.07.2017 №570 заступника начальника Черкаського районного управління поліції - начальнику слідчого відділу ГУНП в Черкаській області полковнику поліції ОСОБА_1 попередити про неповну службову відповідність.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Ззгідно частини другої статті 3 Конституції України права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави. Конституційною гарантією є захист від незаконнго звільнення. Позивач і представник позивача не зазначили про захист якого порушеного права позивача йдеться.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовані Законом України «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII), Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII (далі Дисциплінарний статут) та іншими нормативно-правовими актами. Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом №580-VIII. Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону №580-VIII Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Статтею 2 Закону №580-VIII передбачено, що завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги. Відповідно до частини першої статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції. Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва. Відповідно до частини першої статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Нормативно-правовим актом, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, є Дисциплінарний статут. За змістом преамбули Дисциплінарного статуту, дія останнього поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог. згідно із ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Cлужбова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону №580-VIII зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння. У п.п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту передбачено, що керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний, у тому числі контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень. Згідно зі статтею 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених КУпАП. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом. Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. Відповідно до частини другої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. згідно з пунктом 1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, визначено, що ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування. Згідно з підпунктом 1 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських закріплено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України. згідно із ст. 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування. Згідно із ч.ч. 9, 15 ст. 15 Дисциплінарного статуту уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право, у тому числі: одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Згідно з наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807, затверджений Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893). Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Згідно з пунктами 1, 2, 4, 7, 13, 14, 16, 17 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку. Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування. Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі. Якщо поліцейський, викликаний на засідання дисциплінарної комісії, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що належно повідомлений. У цьому разі засідання дисциплінарної комісії проводиться без його участі, а поліцейський вважається таким, що відмовився від надання пояснень. Під час службового розслідування з`ясовуються обставини, з приводу яких воно було призначене, встановлюється наявність чи відсутність вини порушника у вчиненні дисциплінарного проступку, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь його відповідальності, а також ставлення до скоєного, та в разі підтвердження факту вчинення дисциплінарного проступку виконавцем службового розслідування вноситься пропозиція про застосування до винної особи конкретного дисциплінарного стягнення. Згідно з пунктом 2 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

За правилами ст. 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Правила складання висновку передбачені ст. 19 Дисциплінарного статуту. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Суд не встановив, що за наявної суворої догани (справа № 580/9739/21: з метою усунення вказаного порушення 16.06.2021 Черкаською окружною прокуратурою до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості до № 0000051 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України) мали місце обставини, що би пом`якшували відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

Дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни. У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Висновок службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, тобто повинні бути встановлені обставини, за яких особа скоїла дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Позивач і представник позивача не стверджували про недоліки процедури організації проведення і оформлення висновку службового розслідування, проте заперечували про те, що не враховані усі обставини.

У випадку вчинення працівником поліції діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. Підстави притягнення до кримінальної чи адміністративної відповідальності не варто ототожнювати із підставами для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності за наслідками службового розслідування, яким встановлено склад дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни та порушення Присяги поліцейського. Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень є вчинення дій, що порушують службову дисципліну.

У контексті спірних правовідносин в основі оцінки поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Згідно з приписами частин 7, 9 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Проаналізувавши зміст правового регулювання спірних відносин та сукупність встановлених обставин під час службового розслідування, суд зазначає, що підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до функціональних обовязків працівник поліції має чітко усвідомлювати, що публічна посада є виявом довіри народу, працівник/особа, якає заступником керівника повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством, має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни та має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена .

Відповідно до примітки статті 51-3 Закону України «Про запобігання корупції» 14.10.2014 № 1700-VII під службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, в цій статті розуміються слідчі і дізнавачі, керівники, заступники керівників державних органів, юрисдикція яких поширюється на всю територію України, їх апаратів та самостійних структурних підрозділів, керівники, заступники керівників державних органів. Військовослужбовці рядового, сержантського і старшинського складу, молодшого та старшого офіцерського складу не зазначають відомості про місце роботи (проходження служби) або місце майбутньої роботи (проходження служби), займану посаду (стаття 46).

Позивач допустив як не виконання так і неналежне виконання службової дисципліни, що підтверджено висновком службового розслідування, не забезпечив як заступник керівника за посадою і керівник слідчого підрозділу перевірку/оцінку твердження начальника відділення СВ ЧРУП ГУНП в Черкаській області Богдана Головенця: у зв`язку з відсутністю даних, що би указували на наявність кримінального правопорушення і неможливістю у зв`язку з цим внести відповідну інформацію до ЄРДР , вчинив резолюцію (без розшифровки підпису) з дорученням іншому підрозділу (документ з резолюцією керівництва передається виконавцю) - до розгляду, схваливши запропонований порядок згідно із Законом України «Про звернення громадян» або КУпАП.

Адвокат заперечив, що на документі, складеному Б.Голованцем без дати, підпис 28.07.2022 вчинив саме ОСОБА_1 , позаяк розшифровки прізвища осіб, які вчиняли резолюції немає.

Суд встановив (а.с.115), що на документі, складеному Б.Голованцем без дати, де йдеться про подію від 28.07.2022 вчинені дві резолюції: за підписом ОСОБА_1 (розшифровки підпису немає) - ОСОБА_6 до розгляду; за підписом особи (з пояснень відповідачів - працівник не слідчого підрозділу) без розшифровки підпису і без змісту резолюції від 28.07.2022 особі-виконавцю прізвище перше закреслене, а друге - Кучугурна, що підтверджує обізнаність ОСОБА_1 про подію саме 27.08.2022, проте не вчинення дій із забезпечення реєстрації відомостей в ЄРДР у визначений законодавством строк.

Відповідно до ДСТУ 4163:2020 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» резолюція це зроблений посадовою особою напис на документі, що містить стислий зміст прийнятого нею рішення щодо виконання документа. Резолюція максимально може складатися з таких елементів: прізвище(-а), власне(-і) ім`я(-ена) виконавця (-ів) у давальному відмінку, зміст доручення, строк виконання, особистий підпис керівника, дата (5.17).

Документ, що складений Б.Голованцем без дати, був прийнятий для реагування і позивач, як заступник керівника Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області вчинив резолюцію без дати, чим не забезпечив виконання вимог нормативно-правових актів.

Відповідно до наказу 18.06.2015 № 1000/5, зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 22.06.2015 за №736/27181 «Про затвердження Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях» із змінами за наказом Міністерства юстиції України від 21.04.2022 №1581/5 рішення керівника виражається резолюцією; обов`язковому датуванню і підписанню підлягають усі службові відмітки на документах, пов`язані з їх проходженням та виконанням (резолюції, погодження, візи, відмітки про виконання документа і внесення його до справи). Документи, розглянуті керівництвом установи, повертаються з резолюцією щодо їх виконання в службу діловодства, яка здійснює передачу документів на виконання. За виконання документа відповідають особи, зазначені у резолюції керівника установи, та працівники, яким безпосередньо доручено виконання.

Представники відповідачів наголосили, що йдеться про виконавців, які не забезпечують реєстрацію відомостей в ЄРДР і не можуть підміняти функції слідчого, працівники поліції зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого, проте згідно резолюції заступника керівника установи йшлося про визнання/схвалення порядоку розгляду згідно із Законом України «Про звернення громадян» або КУпАП.

Відповідно до пункту 1 розділу VI Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.07.2017 № 570 «Про організацію діяльності органів досудового розслідування Національної поліції України» слідчий - службова особа органу Національної поліції України, уповноважена в межах компетенції, передбаченої КПК України, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.

Оцінюючи твердження адвоката щодо кваліфікуючих ознак злочину ч.4 ст. 296 КК України та відмежовування діяння винних осіб від складів злочину, передбаченого ч.2 ст. 296 КК України або ст. 125 КК України та ст. 194 КК України, суд зазначає, що відповідно до юрисдикція адміністративних судів не поширюється на справи, що мають вирішуватися в порядку кримінального судочинства.

Аналізуючи доводи та оцінюючи докази сукупно, суд дійшов висновку, що факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку знайшов своє підтвердження, очевидною і встановленою службовим розслідуванням є вина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку, тому правомірним є п.1 наказу від 16.08.2022 №2229, що винесений відповідачем у межах повноважень, на підставі та у спосіб, що визначені чинним законодавством.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач як суб`єкт владних повноважень довів суду належними, допустимими, достовірними, достатніми доказами правомірність та законність дій під час організації і проведення службового розслідування та у застосуванні за результатом до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність. Відтак, врахувавши пояснення представника позивача, зважаючи на керівну посаду та відповідальне становище службової особи, враховуючи наявність дисциплінарного стягнення - суворої догани, на переконання суду, відповідач довів обґрунтованість обраного виду стягнення. Оскільки висновки службового розслідування стосовно ОСОБА_1 у цій справі є обґрунтованими, відповідають чинному законодавству і дійсним обставинам справи, тому суд дійшов висновку, що оспорюваний наказ є правомірним і підстав для його скасування немає - суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та безпідставними, з огляду на що в задоволенні адміністративного позову варто відмовити повністю.

Згідно із ст. 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 2, 5-16, 19, 73-78, 90, 139, 242-246, 250, 255, 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволені адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 № 1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Копію рішення направити сторонам у справі.

Учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 [ АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ];

відповідач: Головне управління Національної поліції в Черкаській області [вул. Смілянська 57, м. Черкаси, 18036, ].

Судове рішення складене 26.12.2022.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА