Справа № 240/34193/22
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-12-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 грудня 2022 року м. Житомир справа № 240/34193/22

категорія 106020000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Майстренко Н.М., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Державної установи "Житомирська установа виконання покарань (№8)" про визнання протиправною бездіяльності, стягнення коштів,

встановив:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в якій він просить:

- визнати протиправною бездіяльність Державної установи "Житомирська установа виконання покарань (№8)" щодо ненарахування та невиплати заробітної плати в частині недоплати щомісячної додаткової винагороди відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану";

- стягнути із Державної установи "Житомирська установа виконання покарань (№8)" на його користь невиплачену заробітну плату, яка складається із додаткової винагороди, передбаченої постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" за період з 24.02.2022 по 07.07.2022 в сумі 105908,53 грн.

Перевіряючи адміністративний позов на відповідність його вимогам ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), вважаю, що він не відповідає вимогам даної норми Кодексу з таких підстав.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору на сьогодні визначено Законом України "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" з 01.01.2022 установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 2481,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI за подання адміністративного позову фізичною особою ставка судового збору щодо позовних вимог майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону №3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Таким чином, пункт 1 частини 1 статті 5 Закону № 3674-VI закріплює дві категорії справ, за заявлені позовні вимоги у яких позивачі звільняються від сплати судового збору, а саме: 1) про стягнення заробітної плати; та 2) поновлення на роботі. При цьому суддя зазначає, що законодавство не звільняє особу від обов`язку щодо сплати судового збору в таких справах за іншими позовними вимогами.

Заявлені у цій справі позовні вимоги в контексті тлумачення імперативних приписів пункту 1 частини 1 статті 5 Закону № 3674-VI не можуть вважатися такими, що безумовно стосуються справ про стягнення заробітної плати, оскільки, виходячи з норм статті 245 КАС України, є передумовою для застосування такого способу захисту порушеного права позивача як зобов`язання відповідача вчинити певні дії, спрямовані на його відновлення.

У цьому випадку наявний спір про належність позивачу додаткової винагороди, передбаченої постановою Кабінету Міністрів України "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" від 28.02.2022 №168, адже така не була нарахована позивачу.

Тому пільга щодо сплати судового збору, передбачена цією нормою, згідно якої від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, на ці позовні вимоги не поширюється.

Враховуючи викладене та характер заявлених позовних вимог несплачений розмір судового збору на момент подачі позову становить 1059,08 грн. (1% від 105908,53 грн.) і має бути сплачений за такими реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у Жит.обл/ТГ м.Житомир/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37976485 ; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA4006797; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу*;101; РНОКПП позивача; Судовий збір, за позовом_____, Житомирський окружний адміністративний суд.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За приписами частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина 5 статті 122 КАС України).

Позивачем подано заяву про поновлення строків звернення до суду, в якій він просить визнати поважними причину пропуску строку звернення до суду та поновити йому строк звернення з позовом до суду, зазначаючи, що вперше подав аналогічну позовну заяву до суду 12.09.2022.

Однак ухвалою суду від 30.09.2022 у справі №240/21963/22 позовну заяву залишено без руху, а ухвалою суду від 07.12.2022 позовну заяву повернуто позивачу. Позивач стверджує, що зазначені ухвали суду ним не було отримано, про них він дізнався із ЄДРСР України. Повторно до суду позивач звернувся 15.12.2022, що підтверджується відтиском поштового штемпеля на конверті.

Наведені позивачем обставини для поновлення строку звернення з позовом до суду не є такими, що обґрунтовують поважність причин пропуску такого строку.

Так, з ухвали Житомирського окружного адміністративного суду про повернення позовної заяви від 07.12.2022 у справі №240/21963/22 вбачається, що ОСОБА_1 отримав ухвалу суду від 30.09.2022, якою залишено його позов без руху саме 02.11.2022, що підтверджується наявним у матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Оскільки позивачем як у встановлений ухвалою граничний строк, так і станом на 07.12.2022 не було усунуто недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі суду від 30.09.2022, позовна заява ОСОБА_1 була повернута.

Таким чином, позивачу була забезпечена можливість доступу до суду, якою він не скористався у передбачений процесуальним законом спосіб. Доказів існування об`єктивно непереборних обставин, які б не залежали від волі позивача і унеможливлювали б для нього звернення з позовом до суду, ним надано не було. Оскільки позивач не виявляв належним чином процесуального інтересу щодо розгляду його справи, у суду немає підстав визнавати поважними причини пропуску строку звернення до суду у цій справі.

Суд вважає за необхідне відмітити, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Враховуючи викладене, суд не визнає поважними підстави, зазначені позивачем у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду, та вважає, що позивачем не наведено поважних та об`єктивних причин пропуску вказаного строку.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху для усунення зазначених недоліків шляхом надання до суду:

- документу про сплату судового збору у розмірі 1059,08 грн.;

- заяви із зазначенням інших поважних підстав для поновлення пропущеного строку звернення до суду, підтверджених належними доказами.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Н.М. Майстренко