Справа № 580/6012/22
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2022-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

19 грудня 2022 року Справа № 580/6012/22

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В. Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи № 580/6012/22

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП відсутній- відмітка у паспорті НОМЕР_1 )

до органу опіки та піклування Черкаської міської ради (вул. Б. Вишневецького 36, м. Черкаси, 18001, )

про визнання протиправним індивідуального акта, постановив ухвалу.

05.12.2022 вх. № 37740/22 позивач ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовом до органу опіки та піклування Черкаської міської ради, просить:

- визнати дії органу опіки та піклування виконавчого комітету Черкаської міської ради протиправними, що виражаються у постановленні незаконного рішення від 18.11.2022;

- зобов`язати орган опіки та піклування виконавчого комітету Черкаської міської ради направити у Соснівський районний суд м. Черкаси подання про призначення недієздатній, підопічній, особі з інвалідністю першої групи довічно ОСОБА_1 додаткового опікуна;

- витребувати оскаржуване рішення у органу опіки та піклування виконавчого комітету Черкаської міської ради.

Додатково позивач просить суд: залучити третю особу на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - сина позивачки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , що проживає за адресом: АДРЕСА_2 .

08.12.2022 суд надав строк для усунення недоліків шляхом надання: оформленого повноважним представником відповідно до вимог 160-161 КАС України позову із обґрунтуванням змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено з вини якого саме відповідача/відповідачів; надання доказів на підтвердження протиправної бездіяльності та/або індивідуального акта відповідача; обрання належного формалізованого способу захисту відповідно до ст.5 КАС України, розмежування судового контролю у різних юрисдикціях.

14.12.2022 до суду надійшла заява (підписана ОСОБА_1 . Заяву оформив ФРП «ЮП» ОСОБА_6) про відкликання клопотання про витребування доказу - оспорюваного рішення відповідача від 18.11.2022, позаяк відповідач добровільно надав, проте оформленого повноважним представником відповідно до вимог 160-161 КАС України позову із обґрунтуванням змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено з вини якого саме відповідача/відповідачів з огляду на код ЄДРПОУ Черкаської міської ради; без надання доказів на підтвердження протиправної бездіяльності та/або індивідуального акта відповідача; обрання належного формалізованого способу захисту відповідно до ст.5 КАС України, розмежування судового контролю у різних юрисдикціях станом на 19.12.2022 до суду не надано.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Позовну заяву оформив ФОП « ЮП », який не визначений учасником справи, проте допускає під час оформлення суперечливі твердження - позивач є особою з інвалідністю 3 групи і позивач є особою з інвалідністю 1 групи і не враховує вимоги статті 56, 160-161 КАС України.

Відповідно до частини 7 статті 160 КАС України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім`я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.4 КАС України позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Відповідно до частини 2 статті 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Відповідно до частини 1 статті 56 КАС України права, свободи та інтереси недієздатних фізичних осіб захищають у суді їхні законні представники - батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Відповідно до частини 3 статті 57 КАС України органи або інші особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, представляють у суді їх посадові особи, крім випадків, коли такі органи та особи є стороною чи третьою особою у справі.

Відповідно до частини 1 статті 66 КАС України не можуть бути допитані як свідки: недієздатні фізичні особи, а також особи, які перебувають на обліку чи на лікуванні у психіатричному лікувальному закладі і не здатні через свої фізичні або психічні вади правильно сприймати обставини, що мають значення для справи, або давати показання.

Фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона унаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними (ч. 1 ст. 39 Цивільного кодексу України). Відповідно до положень ч. 1 ст. 60 Цивільного Кодексу України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Згідно з ч. 3 ст. 296 Цивільного процесуального кодексу України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членом її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом.

Позивач має визначити належного відповідача у контексті порушеного права, позаяк Виконавчий комітет має (затверджує висновок про можливість призначення опікуном над недієздатною особою), Департамент (http://dspck.gov.ua/pro-departament) соціальної політики має ) та /або зазначити відповідний орган Черкаської міської ради (https://dolg.xyz/ukr/orhan_opiky_ta_pikluvannia_cherkaskoi_miskoi_rady) та/або субєкт владних повноважень у публічно-правовому спорі. Вимоги не сформовані до суб`єкта, який має , що ідентифікує Черкаську міську раду.

Завдання органу опіки та піклування передбачені нормами та положеннями Цивільного кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Правилами опіки та піклування, затвердженими спільним наказом Державного України, Міністерства України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26.05.1999 №34/166/131/88. Органи опіки та піклування здійснюють свою діяльність відповідно до чинного законодавства. (п.1.5). Для допомоги в роботі при органах опіки та піклування створюються опікунські ради, що мають дорадчі функції і до складу яких входять депутати, представники місцевих органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування і громадськості (п.1.6). Рішення органів опіки і піклування про призначення або звільнення опікунів і піклувальників від виконання своїх обов`язків, а також з інших питань опіки і піклування можуть бути оскаржені зацікавленими особами чи опротестовані прокурором у встановленому законом порядку (п.4.13).

Законним представником органу, підприємства, установи, організації в суді є його керівник чи інша особа, уповноважена законом, положенням, статутом.

Відповідно до п.4 частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Згідно з частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено право кожної особи в порядку, встановленому цим Кодексом, на звернення до адміністративного суду, якщо особа вважає, що суб`єктом владних повноважень порушені права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Під порушенням права розуміється позбавлення його носія можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Доводи позивача є абстрактними, не містять жодного обґрунтування негативного впливу оскаржуваного рішення на конкретні реальні індивідуальні виражені права, свободи чи інтереси позивача.

Позивач у порушення п.4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України не зазначив про захист якого саме права чи охоронюваного законом інтересу просить.

Опіка встановлюється над особами, які судом визнані, недієздатними. У цивільній справі № 712/8798/21 ЄДРСР 103954094 за правилами окремого провадження суд стосовно ОСОБИ вирішив: призначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 опікуном ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 і зазначив: строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначити у два роки з наступного дня після дня набрання рішенням суду законної сили, проте у додатках до позову судове рішення не надане.

Згідно з частиною 6 ст. 300 ЦПК України передбачено, що строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років.

Суд у справі № 712/8798/21 за заявою особи, над якою встановлено піклування, може звільнити піклувальника від його повноважень і призначити за поданням органу опіки та піклування іншого піклувальника, про що постановляє ухвалу. Суд розглядає питання про звільнення опікуна в судовому засіданні з повідомленням заінтересованих осіб.

Верховний Суд у справі № 712/10043/20 зазначив: щоб отримати ОСОБА_2 право опіки вона має звернутися із відповідною заявою до органу опіки та піклування та в подальшому отримати подання такого органу, скероване до суду, для призначення її опікуном. Згідно з частинами четвертою та п`ятою статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. Відповідно до частини першої статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. Під час призначення опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна.

Відповідно до частини 4 статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

До позову не надається копія звернення ОСОБА_2 від 25.10.2022, звернення до Департамента соціальної політики та/або виконавчого комітету про надання рішення про затвердження висновку Опікунської ради.

У листі-відповіді від 24.11.2022 повідомляється, що опікунська рада заслухала ОСОБА_2 і дійшла висновку, що на теперішній час необхідності у встановленні додаткової опіки над недієздатною ОСОБА_1 та призначення їй другого опікуна немає; у разі неможливого/неналежного виконання обов`язків ОСОБА_5 опікунською радою може бути ініційоване питання про призначення ОСОБА_2 опікуном.

Позивач не зазначає порушень процедури розгляду власного звернення, дотримаг вимог і часу оформлення відповіді на її звернення та/або на відповідне звернення опікуна.

Відповідно до Конвенції Ради Європи про доступ до офіційних документів (дата набрання чинності для України 01.12.2020) під поняттям «офіційні документи» розуміється будь-яка інформація, записана у будь-якій формі, складена або отримана, та яка перебуває у розпорядженні державних органів.

Індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, що стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Згідно з частиною 2 статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 5, 19, 160, 161, 169, 241-243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити позивачу строк для усунення недоліків за адміністративним позовом, що зазначені у мотивувальній частині судового рішення, десять днів з дати отримання копії ухвали.

Недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: оформленого повноважним представником відповідно до вимог 160-161 КАС України позову із обґрунтуванням змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено з вини якого саме відповідача/відповідачів; надання доказів на підтвердження протиправної бездіяльності та/або індивідуального акта відповідача; обрання належного формалізованого способу захисту відповідно до ст.5 КАС України, розмежування судового контролю у різних юрисдикціях.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА