Справа № 560/13224/22
Суддя: Гнап Д.Д.
Дата ухвалення: 2022-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

іменем України

26 грудня 2022 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі судді Гнап Д.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області, в якому просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області щодо непроведення перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 з 01.07.2021 року з урахуванням доплати до пенсії у розмірі 2000 грн згідно постанови Кабінету Міністрів України "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб" № 713 від 14.07.2021 року, без обмеження максимального розміру десятьма прожитковими мінімумами, встановлених для осіб, які втратили працездатність;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 з 01.07.2021 року з урахуванням доплати до пенсії у розмірі 2000 грн згідно постанови Кабінету Міністрів України "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб" № 713 від 14.07.2021 року, без обмеження максимального розміру десятьма прожитковими мінімумами, встановлених для осіб, які втратили працездатність, з урахуванням раніше виплачених сум.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 20 грудня 2022 року позовну заяву залишено без руху. Зазначено, що недоліки можуть бути усунені позивачем шляхом подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для його поновлення.

На виконання вимог вказаної ухвали позивач подав заяву про поновлення процесуального строку.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19 висловив наступну правову позицію щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах:

1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність / помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність / несвоєчасність її перерахунку тощо".

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія, вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. У такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Аналогічний висновок наведений Верховним Судом у постанові від 01 червня 2022 року у справі № 640/4086/20.

Позивач просить суд зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області здійснити перерахунок та виплату пенсії з 01 липня 2021 року з урахуванням доплати до пенсії у розмірі 2000 грн згідно постанови Кабінету Міністрів України "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб" № 713 від 14.07.2021 року.

Тобто перерахунок пенсії позивачу був здійснений з 01 липня 2021 року, однак з позовом до суду позивач звернувся лише у грудні 2022 року, тобто поза межами шестимісячного строку звернення до суду.

Суд зауважує, що починаючи з липня 2021 року позивач повинен був знати про невиплату доплати до пенсії, так як остання є щомісячним періодичним платежем, відповідно, він мав об`єктивну можливість реалізувати своє право на оскарження дій пенсійного органу в установлені законодавством строки, натомість звернувся до суду більше як через рік та п`ять місяців.

Реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Суд зауважує, що установлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень (постанова Верховного Суду від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19).

В обґрунтування поданої заяви позивач вказує, що він не знав і не міг знати, що його права порушенні. Зазначає, що не має юридичної освіти, не знає особливостей пенсійного законодавства, у зв`язку з чим не міг знати про специфіку судового захисту від порушеного права з боку органу державної влади. Вказує, що пропустив строк звернення до суду зважаючи на вік, сімейні обставини. Також зазначає, що додатково свідчить про неможливість вчасно звернутися до суду, карантинні обмеження, а з лютого 2022 року запровадження воєнного стану в Україні.

Оцінюючи наведені позивачем причини пропуску строку звернення до суду, суд враховує, що згідно з вимогами частини першої статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд поновлює процесуальний строк, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Причина пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Відтак поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску. Водночас поважність таких причин повинен доводити саме заявник (постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 10 вересня 2020 року у справі № 806/2321/16, постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 420/10247/20).

Позивач у заяві про поновлення пропущеного строку не наводить обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від його волевиявлення, чи пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Наявність сімейних обставин, про які вказує позивач, також не підтверджують поважність причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом, оскільки позивач не обґрунтовує які саме сімейні обставини стали підставою пропуску процесуальних строків. Також на підтвердження вказаного ним не надає жодного доказу.

Суд також критично оцінює посилання позивача на карантинні обмеження, так як загальнонаціональний карантин жодним чином не впливав на можливість звернення до суду, оскільки суд під час карантинних обмежень працював у штатному режимі, позовну заяву можна було надіслати поштою чи Електронним судом. Водночас суд зауважує, що позовну заяву у цьому спорі позивачем подано через систему Електронний суд.

Суд зауважує, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. Проте позивачем не наведено наявності обставин, які виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили своєчасне звернення до суду з цим позовом.

Суд зазначає, що визначені процесуальним законом строки звернення до суду, це період часу, протягом якого особа повинна проявити інтерес стосовно захисту своїх прав, свобод та законних інтересів. Реалізувати своє право на захист в порядку адміністративного судочинства потрібно вчасно, а поновити пропущений строк суд може, якщо для цього є поважні і об`єктивні причини.

Враховуючи викладене, позивач у заяві про поновлення строку звернення до суду не навів обставин, які б свідчили про об`єктивну неможливість вчасного звернення до суду.

Відповідно до пункту 9 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Частиною другою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, зокрема, якщо підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані судом неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з частиною восьмою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись частиною другою статті 123, статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії - повернути позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвалу може бути оскаржено до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Головуюча суддяД.Д. Гнап