Справа № 440/1937/22
Суддя: Бартош Н.С.
Дата ухвалення: 2022-12-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2022 р. Справа № 440/1937/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бартош Н.С.,

Суддів: Григорова А.М. , Подобайло З.Г. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду (головуючий І інстанції Клочко К.І.) від 05.07.2022 року по справі № 440/1937/22

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області

про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області, у якій просив визнати протиправними та скасувати постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області про накладення штрафу від 30 листопада 2021 року №14; №15; №16; №17; №18; №19.

В обґрунтування позовних вимог вказує, що направлення на перевірку не відповідає вимогам Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", оскільки в ньому не зазначено ім`я та по- батькові перевіряючих та по-батькові керівника органу ринкового нагляду. Рішення про відбір зразків було прийнято не уповноваженими особами. Підставою для прийняття рішення про відбір зразків вказано акт перевірки характеристик продукції № 36 від 26.10.2021, який в присутності позивача не складався та не вручався. Всупереч вимогам статті 15 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" контролюючим органом в акті відбору зразків продукції не зазначено номер рішення про відбір зразків та не зазначено імена та по - батькові посадових осіб. В порушення норми статті 24 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" перевіряючі одразу перейшли до другого етапу, прийнявши рішення про відбір зразків. 26.10.2021 посадовою особою відповідача надано вимогу про надання інформації, яка не відповідає вимогам законодавства. Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів щодо відібраної продукції щодо тимчасової заборони надання продукції на ринку прийнято під час призупинення перевірки та на наступний день після дня відібрання зразків. Рішення про скасування рішень про вжиття обмежувальних заходів винесено також з порушенням Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції". Крім того, позивач посилається на некоректне посилання в акті на порушені норми законодавства. Також позивач зазначає, що він не був розповсюджувачем продукції, тому підстави для застосування до нього штрафних санкцій за введення в обіг продукції без дотримання вимог законодавства відсутні. Також акт перевірки підписаний лише одним перевіряючим. Крім того, позивач звертав увагу на те, що перед винесенням рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів перевіряючі не склали сценарний план ймовірності виникнення ризику, що може становити продукція. При цьому відповідно до п. 15 Методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, у разі, коли за результатами оцінки ризику встановлено, що продукція становить низький рівень загрози та стосовно якої технічними регламентами не встановлено спеціальних вимог щодо забезпечення її безпечності, обмежувальні (корегувальні) заходи органами ринкового нагляду щодо такої продукції не вживаються. Також, на думку позивача, відповідачем помилково складено сценарний план щодо іграшки "набір пожежника", оскільки пункт 5 додатку 2 Технічного регламенту безпечності іграшок передбачає вимоги до іграшок для гри на воді. Також позивач не згоден з тим, що у вимозі відповідача та в рішенні про вжиття обмежувальних заходів зазначено назву товару з неточностями.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 05.07.2022 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Позивач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Вказує, що відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про правомірність оскаржуваних постанов Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області про накладення на позивача штрафу.

Зазначив, що позивач співпрацював з Головним управлінням Держпродспоживслужби в Сумській області для усунення ризиків, які становили на ринку іграшки, добросовісно повідомив Головне управління Держпродспоживслужби в Сумській області всю наявну та відому йому інформацію про розповсюджувача продукції ФОП ОСОБА_2 , у якого позивач придбав продукцію, яка не відповідала встановленим вимогам, надав первинні документи бухгалтерського обліку, за якими придбав продукцію та на підставі яких відповідач мав би встановити ланцюг постачання продукції. Натомість, Головне управління Держпродспоживслужби в Сумській області не здійснювало подальшу перевірку з метою встановлення повного ланцюга постачання, посилаючись на припинення фізичної особи-підприємця ФОП ОСОБА_2 за власним рішенням. Отже, Головне управління Держпродспоживслужби в Сумській області самостійно припинило подальше встановлення ланцюга постачання продукції, що не було досліджено судом першої інстанції. Також посилається на недотримання відповідачем встановленої законом процедури і форми прийняття рішення, оскільки протокол був складений в межах строку обмежувальних заходів та в межах строку наданого суб`єктом владних повноважень позивачу для усунення виявлених порушень.

Відповідач надав письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому просив відмовити в її задоволенні та залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 08.11.2022 року відкрито апеляційне провадження у справі та призначено до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.

Вказані ухвали разом з апеляційною скаргою були надіслані відповідачу в його електронний кабінет, що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками.

Також копії вказаних вище ухвал були направлені позивачу засобами поштового зв`язку.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та знайшло своє підтвердження під час апеляційного перегляду справи, що на підставі направлення № 50 від 25.10.2021 та наказу №1626-ОД від 25.10.2021 спеціалістами відділу ринкового нагляду управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області в період з 26 жовтня до 29 жовтня 2021 року було проведено планову перевірку характеристик іграшок, які розповсюджуються за адресою магазину «ТА-ДА», АДРЕСА_1 . Захід здійснено із застосуванням засобів відеофіксації. Розповсюджувачем іграшок у перевіряємому магазині був фізична особа-підприємець ОСОБА_1 . На час перевірки та на момент винесення рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів і постанов про накладення штрафу ФОП ОСОБА_1 здійснював підприємницьку діяльність, однак 14.12.2021 року припинив свою діяльність.

Під час здійснення планової перевірки характеристик продукції були виявлені наступні порушення:

1) Іграшка «Поні» арт. СF 124:

- виробником не зазначено тип, номера партії, серійного номера або іншого елемента, що дає змогу ідентифікувати;

- виробником (імпортером) не зазначено своє найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торгівельну марку (знак для товарів та послуг) та контактну поштову адресу;

- інструкція та інформація щодо безпечності згідно з вимогами закону про порядок застосування мов не складено;

- декларацію про відповідність не складено.

Чим порушено п.п. 6, 9, 10, 11, 18, 19, 20, 27, 30, 37, 38 Постанови КМУ від 28.02.2018 № 151 «Про затвердження Технічного регламенту безпечності іграшок». Іграшка не відповідає вимогам ДСТУ ЕN 71-1:2019 «Безпечність іграшок. Частина 1. Механічні і фізичні властивості" (за показниками маркування).

2) Механічна іграшка «Песик заводний»:

- виробником не зазначено тип, номера партії, серійного номера або іншого елемента, що дає змогу ідентифікувати;

- виробником (імпортером) не зазначено своє найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торгівельну марку (знак для товарів та послуг) та контактну поштову адресу;

- інструкція та інформація щодо безпечності згідно з вимогами закону про порядок застосування мов не складено;

- знак відповідності технічним регламентам не нанесено;

- декларацію про відповідність не складено.

Чим порушено п. п. 6, 9, 10, 11, 18, 19, 20, 27, 30, 37, 38 Постанови КМУ від 28.02.2018 № 151 «Про затвердження Технічного регламенту безпечності іграшок». Іграшка не відповідає вимогам ДСТУ ЕN 71-1:2019 "Безпечність іграшок. Частина 1. Механічні і фізичні властивості (за показниками маркування)".

3) Іграшка "Трансформер", арт. DT - 339-16:

- декларацію про відповідність не складено, чим порушено п. п. 6, 9, 10, 11, 18, 19, 20, 27, 30, 37, 38 Постанови КМУ від 28.02.2018 № 151 «Про затвердження Технічного регламенту безпечності іграшок».

4) Іграшка «Автомобіль інерційний» арт. 5050-1А:

- виробником (імпортером) не зазначено своє найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торгівельну марку (знак для товарів та послуг) та контактну поштову адресу;

- інструкція та інформація щодо безпечності згідно з вимогами закону про порядок застосування мов не складено;

- знак відповідності технічним регламентам не нанесено;

- декларацію про відповідність не складено.

Чим порушено п. п. 6, 9, 10, 11, 18, 19, 20, 27, 30, 37, 38 Постанови КМУ від 28.02.2018 № 151 «Про затвердження Технічного регламенту безпечності іграшок».

5) Іграшка «Набір пожежника», арт. 5022А:

- виробником (імпортером) не забезпечено іграшку інструкціями й інформацією щодо безпечності на мові, доступній для розуміння споживачів;

- виробником не забезпечено нанесення на іграшках тип, партію, серійний номер або інший елемент, що дозволить їх ідентифікувати;

- доступні крайки становлять непередбачуваний ризик удушення;

- пакування іграшки становить ризик удушення або асфіксії від перекриття повітряного шляху ззовні до ротової чи носової порожнини;

- іграшка в своєму складі має імітатор шолому пожежника, при цьому попередження «Ця іграшка не забезпечує захисту не зазначено;

- декларацію про відповідність не складено.

Чим порушено п. п. 6, 9, 11, 20, 30, 37 Постанови КМУ від 28.02.2018 № 151 «Про затвердження Технічного регламенту безпечності іграшок», ДСТУ ЕN 71-1:2019 "Безпечність іграшок. Частина 1. Механічні і фізичні властивості (за показниками маркування)", пункт 5 додатку 2 Технічного регламенту безпечності іграшок, пункт 9 додатку 5 Технічного регламенту безпечності іграшок.

6) Іграшка «Автомобіль», арт. 033-50:

- виробником не зазначено тип, номера партії, серійного номера або іншого елемента, що дає

змогу їх ідентифікувати;

- виробником (імпортером) не зазначено своє найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торгівельну марку (знак для товарів та послуг) та контактну поштову адресу;

- інструкція та інформація щодо безпечності згідно з вимогами закону про порядок застосування мов не складено;

- знак відповідності технічним регламентам не нанесено;

- іграшка має доступні кінці, які становлять непередбачуваний ризик ушкодження;

- декларацію про відповідність не складено.

Чим порушено п. п. 6, 9, 10, 11, 18, 19, 20, 27, 30, 37, 38, 44 Постанови КМУ від 28.02.2018 № 151 «Про затвердження Технічного регламенту безпечності іграшок», ДСТУ ЕN 71-1:2019 "Безпечність іграшок. Частина 1. Механічні і фізичні властивості (за показниками маркування)".

7) Іграшка дитячий басейн TM INTEX, арт. 57106 NP:

- виробником (імпортером) не зазначено своє найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торгівельну марку (знак для товарів та послуг) та контактну поштову адресу;

- інструкція та інформація щодо безпечності згідно з вимогами закону про порядок застосування мов не складено;

- знак відповідності технічним регламентам не нанесено;

- іграшка має клапани з пробками, що прикріплені, але не тримаються і пропускають повітря в закритому вигляді;

- декларацію про відповідність не складено.

Чим порушено п. п. 6, 10, 11, 19, 20, 27, 30, 37, 44 Постанови КМУ від 28.02.2018 № 151 «Про затвердження Технічного регламенту безпечності іграшок», ДСТУ ЕN 71-1:2019 "Безпечність іграшок. Частина 1. Механічні і фізичні властивості (за показниками маркування)".

8) Іграшка "Меч", арт. 2225:

- декларацію про відповідність не складено, чим порушено п. п. 6, 30 Постанови КМУ від 28.02.2018 № 151 «Про затвердження Технічного регламенту безпечності іграшок».

Під час перевірки встановлено, що продукція, яка перевіряється, вважається небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, у зв`язку з чим першим заступником начальника Головного управління було прийнято рішення про відбір зразків продукції № 5 від 26.10.2021 у ФОП ОСОБА_1 і на підставі даного рішення та акту відбору зразків продукції № 5 від 26.10.2021 відібрано наступні зразки продукції: Іграшка «Поні» арт. CF124; механічна іграшка « Песик заводний»; іграшка «Трансформер», арт. DT-339-16; іграшка «Автомобіль інерційний» арт. 5050-1А; іграшка «Набір пожежника», арт. 5022А; іграшка «Автомобіль», арт. 033-50; іграшка дитячий басейн TM INTEX, арт. 57106 NP; іграшка «Меч», арт.2225.

Крім того, прийнято рішення № 5 від 26.10.2021 про призначення експертизи (випробування) і направлено відібрані зразки продукції до ДП Рівненський науково - виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації.

На підставі матеріалів перевірки були прийняті рішення № 145-152 від 27.10.2021 року про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів, якими застосовано обмежувальний (корегувальний) захід - тимчасова заборона надання продукції на ринку, які вручені уповноваженій особі позивача під підпис.

Згідно протоколів випробувань ДП «Рівнестандартметрологія» № 235-242 від 12.11.2021 встановлено, що весь наданий на випробування перелік іграшок не відповідає вимогам ДСТУ EN 71-1:2019 "Безпечність іграшок. Частина 1.Механічні і фізичні властивості" та Технічному регламенту безпечності іграшок №151 від 28.02.2018.

Оскільки випробуванням продукції було підтверджено, що вона не відповідає встановленим вимогам, відповідачем було прийнято рішення № 117/СР від 29.11.2021 про скасування рішень № 145-152 від 27.10.2021 про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів та прийнято рішення № 160-165 про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 29.11.2021, якими застосовано обмежувальний (корегувальний) захід - приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами; рішення № 166-171 про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 29.11.2021, якими застосовано обмежувальний (корегувальний) захід - тимчасова заборона надання продукції на ринку; рішення № 172-179 про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 29.11.2021, якими застосовано обмежувальний (корегувальний) захід - усунення формальної невідповідності, які вручені уповноваженій особі позивача під підпис.

За результатами позапланової перевірки, посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області складено акт перевірки характеристик продукції № 40 від 29.11.2021 та протокол про виявлені порушення № 9 від 29.11.2021 з детальним зазначенням виявлених порушень, який підписано уповноваженою особою позивача без зауважень та заперечень та отримані примірник акту та протоколу під підпис.

30.11.2021 за результатами розгляду справи: протоколу про виявлені порушення № 9 від 29.11.2021 та акту перевірки характеристик продукції від 29.11.2021 № 40 ГУ Держпродспоживслужби в Сумській області винесено постанови про накладення штрафу на ФОП ОСОБА_1 на підставі пункту 2 частини 2 статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" від 30.11.2021 року №14; №15; №16; №17; № 18; № 19.

Не погодившись із вказаними постановами, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскільки позивач не виконав рішення ГУ Держпродспоживслужби в Сумській області про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, доказів їхнього оскарження чи скасування не надав, то оскаржені постанови про накладення штрафу прийняті на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством, обґрунтовано, з урахуванням усіх істотних обставин.Твердження позивача про те, що він не є розповсюджувачем продукції, оскільки надав інформацію про її постачальника також є хибним, адже надана ним видаткова накладна № 221 від 15.12.2019 складена ФОП ОСОБА_2 , яка згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань припинила підприємницьку діяльність, про що до реєстру внесено відповідний запис 30.10.2019, тобто, до дати видачі накладної № 221 від 15.12.2019.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Постановою Кабінету Міністрів України Про затвердження Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 02.09.2015 №667 затверджено Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (далі - Положення).

Відповідно до пункту 1 Положення Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування.

Відповідно до підпункту 7 пункту 7 Положення Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань у сфері здійснення державного ринкового нагляду організовує розроблення проектів секторальних планів ринкового нагляду, затверджує секторальні плани ринкового нагляду, здійснює моніторинг виконання та перегляд таких планів.

Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції встановлює Закон України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції від 02 грудня 2010 року № 2735-VI (далі Закон № 2735-VI).

Згідно частини 1 статті 10 даного Закону ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності. Органи ринкового нагляду становлять єдину систему.

Відповідно до частини 1 статті 11 Закону № 2735-VI, з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності, серед іншого: беруть участь у реалізації державної політики у сфері ринкового нагляду; організовують розроблення проектів секторальних планів ринкового нагляду, затверджують секторальні плани ринкового нагляду, здійснюють моніторинг виконання та перегляд таких планів; проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування).

Заходами ринкового нагляду є: перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування); обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: обмеження надання продукції на ринку; заборону надання продукції на ринку; вилучення продукції з обігу; відкликання продукції (частини 1 статті 22 Закону № 2735-VI).

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 16 Закону № 2735-VI посадові особи, які здійснюють контроль продукції, мають право проводити у випадках і порядку, визначених цим Законом, документальні перевірки та вибіркові обстеження зразків продукції.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 Закону № 2735-VI, ринковий нагляд здійснюється відповідно до секторальних планів ринкового нагляду, які щорічно затверджуються органами ринкового нагляду відповідно до сфер їх відповідальності. Секторальний план ринкового нагляду охоплює види продукції відповідно до сфер відповідальності органів ринкового нагляду та визначає належність цих видів продукції до певного ступеня ризику.

Із матеріалів справи судом встановлено, що підставою для винесення наказу відповідача для проведення планової виїзної перевірки характеристик продукції слугував секторальний план роботи державного ринкового нагляду на 2021 рік.

Направлення на проведення перевірки вручені уповноваженому представнику позивача, що підтверджується підписом.

Позивачем було допущено відповідача до проведення перевірки.

В зв`язку з чим, колегія суддів дійшла висновку, що дії відповідача щодо проведення перевірок суб`єкта господарювання були правомірними та здійснювались виключно в межах діючого законодавства.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 23 Закону № 2735-VI, під час перевірок характеристик продукції проводяться документальні перевірки, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, а за наявності підстав вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, - відбір та експертиза (випробування) зразків продукції. Органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 24 Закону № 2735-VI органи ринкового нагляду проводять перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів: планові - згідно із секторальними планами ринкового нагляду (частина 1 статті 24 Закону). Під час проведення перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів на підставах, визначених пунктом 1 і підпунктом а пункту 2 частини першої цієї статті: на початковому етапі перевірки об`єктами перевірки є наявність на продукції знака відповідності технічним регламентам (у тому числі ідентифікаційного номера призначеного органу з оцінки відповідності), якщо його нанесення на продукцію передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції, та додержання правил застосування і нанесення знака відповідності технічним регламентам Під час проведення перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів на підставах, визначених підпунктом б пункту 2 частини першої цієї статті, об`єктом перевірки є документи, що містять інформацію про походження продукції, яка є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, та її подальший обіг (договори, товарно-супровідна документація тощо). Якщо розповсюджувач протягом узгодженого з органом ринкового нагляду строку не надав йому зазначені документи, такий розповсюджувач вважається особою, що ввела цю продукцію в обіг. Під час перевірки характеристик продукції на підставі, визначеній в абзаці третьому підпункту б пункту 2 частини першої цієї статті, орган ринкового нагляду також проводить перевірку умов зберігання відповідної продукції.

Згідно з статтею 4 Закону №2735-VІ метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.

Факт невідповідності продукції Технічному регламенту підтверджується матеріалами перевірки та не заперечується позивачем по справі.

Частиною першою статті 22 Закону №2735-VІ передбачено, що заходами ринкового нагляду є:

1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування);

2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають:

а) обмеження надання продукції на ринку;

б) заборону надання продукції на ринку;

в) вилучення продукції з обігу;

г) відкликання продукції;

3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів;

4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.

У разі якщо за результатами аналізу повідомлення суб`єкта господарювання про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та/або перевірки стану виконання цього рішення встановлено факт невиконання чи часткового виконання суб`єктом господарювання відповідного рішення або виконання рішення не може бути визнано результативним, орган ринкового нагляду невідкладно приймає рішення про внесення змін до зазначеного рішення. Такі зміни можуть передбачати вжиття нових обмежувальних (корегувальних) заходів (частина восьма статті 34 Закону №2735-VІ).

Відповідно до ч. 1 ст. 30 Закону № 2735-VI обмеження надання продукції на ринку здійснюються шляхом: приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами (згідно з частинами першою і четвертою статті 29 цього Закону); усунення формальної невідповідності (згідно з частиною третьою статті 29 цього Закону); тимчасової заборони надання продукції на ринку. Обмеження надання продукції на ринку, визначені у пункті 1 частини першої цієї статті, застосовуються органами ринкового нагляду у випадках, передбачених цим Законом, якщо існує можливість приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами. Зазначені обмеження можуть застосовуватися до продукції, що надається на ринку, у тому числі тієї, що зберігається на складах виробників (імпортерів), та/або продукції, що перебуває у споживачів (користувачів) (частина 2 статті 30 Закону).

Відповідно до частини першої статті 33 Закону №2735-VІ обмежувальні (корегувальні) заходи запроваджуються відповідними рішеннями органів ринкового нагляду.

Частиною другою статті 34 Закону №2735-VІ передбачено, що суб`єкт господарювання, якого стосується рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, має у визначений у такому рішенні строк надати (надіслати) органу ринкового нагляду, що прийняв відповідне рішення, повідомлення про його виконання. До цього повідомлення суб`єкт господарювання може додавати документи або їх копії, що підтверджують виконання рішення.

Згідно з частинами третьою, четвертою статті 34 Закону №2735-VІ у разі якщо інформація, що міститься в повідомленні суб`єкта господарювання про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, та долучені до рішення документи є недостатніми для підтвердження результативності виконання цього рішення, а також за наявності обґрунтованих сумнівів щодо достовірності цієї інформації відповідний орган ринкового нагляду проводить перевірку стану виконання суб`єктом господарювання такого рішення.

Перевірка стану виконання рішення починається не пізніше десяти робочих днів з дня одержання органом ринкового нагляду повідомлення суб`єкта господарювання про виконання відповідного рішення, а в разі ненадання суб`єктом господарювання такого повідомлення у визначений у рішенні строк - не пізніше десяти робочих днів з дня настання визначеного строку.

Пунктом 3 частини четвертої статті 44 Закону №2735-VI встановлено, що до суб`єкта господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі: невиконання або неповного виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів щодо усунення формальної невідповідності, визначених частиною третьою статті 29 цього Закону, - у розмірі трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, та у розмірі двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для розповсюджувачів;

За приписами частини 5 цієї статті адміністративно-господарські санкції накладаються на особу, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, та/або на розповсюджувача за кожну модель, артикул чи партію продукції, яка є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, незалежно від кількості одиниць такої продукції та/або місць її реалізації.

Абзацом 8 частини шостої статті 44 Закону №2735-VI передбачено, що протокол разом з актом перевірки, поясненнями фізичної особи, у тому числі фізичної особи - підприємця, чи керівника юридичної особи або уповноваженої ним особи (у разі їх наявності) та документами, що стосуються справи, не пізніше наступного робочого дня за днем його складання передається керівнику чи заступнику керівника органу ринкового нагляду, які розглядають справу протягом 15 календарних днів з дня отримання протоколу та відповідних документів і приймають рішення про накладення штрафу. Кожний штраф оформляється окремою постановою.

Системний аналіз викладених правових норм дає підстави стверджувати, що Держпродспоживслужба здійснює у межах сфери своєї відповідальності державний ринковий нагляд стосовно нехарчової продукції, метою якого є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.

У разі прийняття рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів органом державного ринкового нагляду здійснюється контроль його виконання шляхом аналізу повідомлення суб`єкта господарювання про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та/або перевірки стану виконання цього рішення.

Встановлення факту невиконання чи часткового виконання суб`єктом господарювання відповідного рішення або виконання рішення, яке не може бути визнано результативним, є підставою відповідно частини 8 статті 34 Закону № 2735-VI для прийняття рішення про внесення змін до зазначеного рішення.

Згідно пункту 2 частини 2 статті 44 Закону № 2735-VI до особи, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, також застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі, зокрема, введення в обіг продукції, яка не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 та частиною третьою статті 29 цього Закону), - у розмірі трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а за повторне протягом періоду від одного року до трьох років вчинення такого самого порушення, за яке на особу вже було накладено штраф, - у розмірі шести тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що за невиконання або неповне виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів органом державного ринкового нагляду застосовуються до суб`єкта господарювання адміністративно-господарські санкції.

Рішеннями відповідача про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 27.10.2021 року було застосовано обмежувальний (корегувальний) захід - тимчасова заборона надання продукції на ринку, які вручені уповноваженій особі позивача під підпис. Термін виконання рішень про вжиття обмежувальних заходів було визначено в строк до 07.12.2021 року.

Відповідач під час розгляду справи вказував, що оскільки випробуванням продукції було підтверджено, що вона не відповідає встановленим вимогам, відповідачем було прийнято рішення № 117/СР від 29.11.2021 про скасування рішень № 145-152 від 27.10.2021 про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів та прийнято рішення № 160-165 про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 29.11.2021, якими застосовано обмежувальний (корегувальний) захід - приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами; рішення № 166-171 про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 29.11.2021, якими застосовано обмежувальний (корегувальний) захід - тимчасова заборона надання продукції на ринку; рішення № 172-179 про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 29.11.2021, якими застосовано обмежувальний (корегувальний) захід - усунення формальної невідповідності, які вручені уповноваженій особі позивача під підпис.

Натомість, позивач під час розгляду справи зазначив, що добросовісно повідомив Головне управління Держпродспоживслужби в Сумській області всю наявну та відому йому інформацію про розповсюджувача продукції ФОП ОСОБА_2 , у якого позивач придбав продукцію, яка не відповідала встановленим вимогам, надав первинні документи бухгалтерського обліку, за якими придбав продукцію та на підставі яких відповідач мав би встановити ланцюг постачання продукції.

Слід зазначити, що обов`язки виробників, імпортерів та розповсюджувачів щодо безпечності іграшок та їх обігу на території України чітко передбачені Технічним регламентом безпечності іграшок, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 №151 (далі Технічний регламент).

Відповідно до пункту 27 Технічного регламенту перед наданням іграшки на ринку розповсюджувачі перевіряють наявність на іграшці знака відповідності технічним регламентам, необхідних документів, інструкцій з експлуатації та інформації щодо безпечності, що складені згідно з вимогами закону про порядок застосування мов, та виконання виробником та імпортером вимог, визначених у пунктах 9, 10 і 19 цього Технічного регламенту.

Якщо розповсюджувач вважає або має підстави вважати, що іграшка не відповідає суттєвим вимогам, визначеним у пунктах 33-35 цього Технічного регламенту і додатку 2, він не надає таку іграшку на ринку України до приведення її у відповідність з такими вимогами. Крім того, якщо зазначена іграшка становить ризик, розповсюджувач повідомляє про це виробнику або імпортеру, а також відповідному органу державного ринкового нагляду.

Пунктом 29 Технічного регламенту встановлено, що розповсюджувачі, які вважають або мають підстави вважати, що іграшка, яку вони надали на ринку України, не відповідає вимогам усіх технічних регламентів, які застосовуються до такої іграшки, пересвідчуються у здійсненні коригувальних заходів, необхідних для приведення такої іграшки у відповідність із зазначеними вимогами, вилучення її з обігу та/або її відкликання (з урахуванням обставин). Крім того, якщо така іграшка становить ризик, розповсюджувачі негайно повідомляють про це відповідному органу державного ринкового нагляду та подають йому детальну інформацію, зокрема про невідповідність такої іграшки вимогам усіх технічних регламентів, які застосовуються до неї, та вжиті коригувальні заходи.

Згідно з пунктом 30 Технічного регламенту безпечності іграшок розповсюджувачі на обґрунтований запит органу державного ринкового нагляду подають йому всю інформацію та документацію, необхідні для демонстрування відповідності іграшки. На вимогу зазначеного органу державного ринкового нагляду розповсюджувачі співпрацюють з ним для усунення ризиків, які становлять надані ними на ринку іграшки.

Позивач під час розгляду справи вказував, що 09.09.2019 року між ФОП ОСОБА_1 (Покупець) та ФОП ОСОБА_2 був укладений договір поставки №364, відповідно до умов якого, Постачальником був виставлений рахунок на оплату товару. Покупець виконав свої зобов`язання по оплаті товару. При цьому покупець неодноразово звертався до постачальника з вимогою надати всі необхідні документи для подальшої реалізації товару. Коли вже під час перевірки працівниками ГУ Держпродспоживслужби в Сумській області був виявлений цей товар, позивач продовжував звертатись до постачальника з вимогами надати документи, втім ОСОБА_2 у відповіді послалась на припинення господарської діяльності та неможливістю задовольнити вимоги ОСОБА_1 .

В послідуючому, 10.12.2021 року позивачем в присутності свідків було утилізовано всі залишки товару, який був придбаний у ФОП ОСОБА_2 ..

Вказані обставини підтверджуються наданими позивачем під час судового розгляду справи копіями первинних документів.

Частиною 7 ст. 8 Закону № 2735-VI встановлено, що у разі якщо виробник продукції не може бути ідентифікований органом ринкового нагляду, для цілей цього Закону особою, що ввела таку продукцію в обіг, вважається кожен суб`єкт господарювання в ланцюгу постачання відповідної продукції, який протягом строку проведення перевірки не надав документацію, що дає змогу встановити найменування та місцезнаходження виробника або особи, яка поставила суб`єкту господарювання цю продукцію.

Відповідно до ч. 3 ст. 24 Закону № 2735-VI під час проведення перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів на підставах, визначених підпунктом "б" пункту 2 частини першої цієї статті, об`єктом перевірки є документи, що містять інформацію про походження продукції, яка є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, та її подальший обіг (договори, товарно-супровідна документація тощо). Якщо розповсюджувач протягом узгодженого з органом ринкового нагляду строку не надав йому зазначені документи, такий розповсюджувач вважається особою, що ввела цю продукцію в обіг. Під час перевірки характеристик продукції на підставі, визначеній в абзаці третьому підпункту "б" пункту 2 частини першої цієї статті, орган ринкового нагляду також проводить перевірку умов зберігання відповідної продукції.

Як свідчать матеріали справи, позивачем подавалась інформація щодо контрагента - ФОП ОСОБА_2 , у якого придбано товари, що підтверджує факт співпраці з органом ринкового нагляду.

Відхиляючи твердження позивача про те, що він не є розповсюджувачем продукції, відповідач послався лише на те, що надана видаткова накладна №221 від 15.12.2019 складена ФОП ОСОБА_2 , яка згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань припинила підприємницьку діяльність, про що до реєстру внесено відповідний запис 30.10.2019, тобто, до дати видачі накладної № 221 від 15.12.2019.

Колегія суддів не погоджується з даними висновками, оскільки у листі від 02.12.2021 року в якому ОСОБА_2 підтвердила факт господарських правовідносин щодо поставки товару та оплати за нього, зазначивши про можливу помилку у видатковій накладній №221.

Відповідач ані під час розгляду справи у суді першої інстанції, ані під час її апеляційного перегляду не надав жодних доказів на підтвердження вчинення дій щодо перевірки вказаної позивачем інформації щодо перевірки ланцюга постачання продукції з метою ідентифікації виробника.

Судовим розглядом встановлено, що надані позивачем документи підтверджують, що він є розповсюджувачем продукції та не відноситься до категорії осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до вимог Закону №2735-VI вважаються такими, що ввели продукцію в обіг.

Тобто відповідач, за наявності інформації щодо господарської операції між позивачем та ОСОБА_2 про придбання іграшок, не вчинив дій щодо встановлення особи, яка ввела продукцію в обіг, як того вимагає пункту 2 частини 2 статті 44 Закону № 2735-VI, а безпідставно застосував санкції до позивача.

При цьому, утилізацією товарів позивач фактично виконав вимоги рішень про вжиття обмежувальних заходів, оскільки визначені даними рішеннями товари не реалізуються та не можуть бути реалізовані. Положення Закону № 2735-VI не містять жодного припису чи заборони на утилізацію майна розповсюджувачем, власником належним йому на праві власності майном.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку, що позивачем було вчинено всі дії щодо обмеження реалізації товару, а тому, враховуючи фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що оскаржувані рішення прийняті з порушенням принципу пропорційності, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Положеннями ч. 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі встановлених вище обставин, колегія суддів дійшла до висновку, що в межах спірних правовідносин відповідачем не доведено правомірності притягнення позивача до відповідальності, а тому оскаржувані постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області про накладення штрафу є протиправними та підлягають скасуванню у судовому порядку.

Судом першої інстанції не було враховано вищенаведених обставин, що призвело до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржуване рішення суду підлягає скасуванню із прийняттям нового про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 5 ст. 328 КАС України, не підлягають касаційному оскарженню: 1) рішення, ухвали суду першої інстанції та постанови, ухвали суду апеляційної інстанції у справах, рішення у яких підлягають перегляду в апеляційному порядку Верховним Судом; 2) судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Враховуючи те, що справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження, рішення суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 05.07.2022 року по справі №440/1937/22 скасувати.

Прийняти нове судове рішення, яким адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області від 30 листопада 2021 року №14; №15; №16; №17; №18; №19 про накладення штрафу.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Головуючий суддя Н.С. Бартош
Судді А.М. Григоров З.Г. Подобайло