Справа № 520/9889/22
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2022-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

26 грудня 2022 р. справа №520/9889/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лариси Мар`єнко, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправними та скасування постанов, поновлення на посаді стягнення грошового забезпечення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати п.4 наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області № 520 від 27.09.2022 року про застосування до полковника поліції ОСОБА_1 начальника ВП № 1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із посади;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 518 о/с від 27.10.2022 року про звільнення полковника поліції ОСОБА_1 з посади начальника ВП № 1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області;

- поновити полковника поліції ОСОБА_1 на посаді начальника ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 різницю у виплаті грошового забезпечення за час виконання ним нижчеоплачуваної роботи з 27.10.2022 року по день ухвалення рішення судом;

- рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення різниці у виплаті грошового забезпечення за час виконання ним нижчеоплачуваної роботи в межах одного місяця звернути до негайного виконання.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що накази Головного управління Національної поліції в Харківській області від 27.09.2022 №520 та від 27.10.2022 №518о/с, якими ОСОБА_2 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та звільнено з посади є протиправними та такими, що підлягають скасуванню. Так, позивач вказує на те, що обставини, відображені у висновку службового розслідування та покладені в його основу не відповідають дійсності, оскільки відповідачем не встановлено випадку невиконання чи неналежного виконання ним службової дисципліни чи фактів відсутності здійснення контролю за підлеглими, в тому числі не проведення системної виховної і профілактичної роботи в частині належного забезпечення дотримання підлеглими службової дисципліни.

Ухвалою суду від 15.11.2022 відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін у судове засідання та запропоновано відповідачу надати відзив на позов. Запропоновано позивачу подати до суду відповідь на відзив, а відповідачу - заперечення протягом п`яти календарних днів з моменту отримання відповідних документів.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана відповідачу до електронного кабінету через систему "Електронний суд", що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Представник відповідача О.Гвоздецька, через систему ЄСІТС "Електронний суд" надіслала відзив на позовну заяву, в якому заперечуючи проти заявлених позовних вимог просила відмовити у задоволенні позову, посилаючись на повне та неухильне дотримання відповідачем при проведенні службового розслідування вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції. В ході службового розслідування встановлено порушення позивачем службової дисципліни, який самоусунувся від виконання своїх посадових обов`язків, пов`язаних із забезпеченням контролю за дотриманням антикорупційного законодавства у підрозділі. Вказав, що при накладенні дисциплінарного стягнення було враховано тяжкість вчиненого проступку та обставини, які обтяжують і пом`якшують дисциплінарну відповідальність, у зв`язку з чим вважає, що відсутні підстави для скасування оскаржуваних наказів.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст. 229 КАС України.

Відповідно до частини 5 статті 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Оцінивши повідомлені позивачем та відповідачем обставини, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.

Позивач ОСОБА_1 , проходить службу в органах Національної поліції України на посаді начальника відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області.

26.08.2022 до ГУНП в Харківській області надійшла доповідна записка т.в.о. начальника УГІ ГУНП в Харківській області підполковника поліції Шадріна А.О. №902/119-15/01-2022 за фактом можливого порушення службової дисципліни поліцейськими Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області, внаслідок чого Головним управлінням Національної поліції в Харківській області прийнято наказ від 26.08.2022 №1051 "Про призначення та проведення службового розслідування".

Результати проведеного службового розслідування оформлені висновком Дисциплінарної комісії від 23.09.2022, який затверджений начальником Головного управління національної поліції в Харківській області 23.09.2022.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 27.09.2022 №520, прийнятого на підставі висновку службового розслідування від 23.09.2022 про встановлення та підтвердження фактів порушення службової дисципліни поліцейськими Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушені вимог підпунктів 1, 5 пункту 16 та 17 своїх функціональних обов`язків, порушення вимог пунктів 6, 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосовано до начальника ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 27.10.2022 №518 о/с, на реалізацію наказу від 27.09.2022 №520, полковника поліції ОСОБА_1 /0070635/, звільнено з посади начальника відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області на підставі пункту 1 частини 1 статті 67 Закону України "Про Національну поліцію" та зараховано у розпорядження Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Позивач вважає вищевказані накази Головного управління національної поліції в Харківській області про застосування відносно нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади протиправними, оскільки, висновки службового розслідування відносно позивача базуються на припущеннях та не доводять факту вчинення ним дисциплінарного проступку.

Надаючи правову оцінку спірним відносинам та аргументам учасників справи, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, регламентовано Законом України "Про Національну поліцію".

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII "Про Національну поліцію" (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №580-VIII) поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина перша та друга статті 19 Закону №580-VIII).

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII.

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно із ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно з статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частин 1-4 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

При цьому, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій.

Дискредитація (від французького слова discrediter - підривати довіру) - це підрив довіри когось, приниження чиєїсь гідності, авторитету. Складові цього поняття тісно пов`язані з морально-етичними нормами.

Отже, вчинки, що дискредитують працівників поліції та власне органи Національної поліції, пов`язані насамперед з низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Тому під вчинками, що підривають авторитет працівника Національної поліції, розуміються протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою, у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника, що мають бути доведені у визначеному порядку.

Як вже зазначалось судом, наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 27.10.2022 №518 о/с позивача звільнено з посади начальника ВП №1 Харківського РУП №1 ГУ НП в Харківській області у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Підставою для видачі вищезазначеного наказу по особовому складу слугував наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 27.09.2022 №520 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у порушені позивачем вимог підпунктів 1, 5 пункту 16 та 17 своїх функціональних обов`язків, порушення вимог пунктів 6, 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Отже, для встановлення правомірності звільнення позивача з посади начальника ВП №1 Харківського РУП №1 ГУ НП в Харківській області, необхідно дослідити чи були правові підстави для винесення наказу про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, що є одним з найсуворіших видів дисциплінарного стягнення.

Так, з долучених до справи матеріалів службового розслідування встановлено, що: "26.08.2022 до ГУНП в Харківській області надійшла доповідна записка т.в.о. начальника УГІ ГУНП в Харківській області підполковника поліції Шадріна А.О. від 26.08.2022, з якої вбачається, що 26.08.2022 до чергової частини УОАЗОР ГУНП в Харківській області з відділу поліції №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла інформація про те, що цього ж дня працівниками Територіального управління ДБР, розташованого у м.Полтаві, спільно з поліцейськими Харківського управління ДВБ Національної поліції України, у рамках кримінального провадження №0000510 від 25.07.2022 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.368 КК України затримано старшого оперуповноваженого СКП ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 та оперуповноваженого цього ж підрозділу майора поліції ОСОБА_4 .

Встановлено, що 26.08.2022 приблизно о 13.00 вищевказані поліцейські перебуваючи біля будинку АДРЕСА_1 , отримали неправомірну вигоду у розмірі 100000 гривень від військовослужбовця ЗСУ ОСОБА_5 , за вирішення питання щодо не притягнення останнього до відповідальності у кримінальному провадженні №0000113 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.129 КК України, яке перебуває у провадженні старшого дізнавача сектору дізнання ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції Гловацького Д.С.

27.08.2022 оперуповноваженому СКП ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області майору поліції ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, а 27.08.2022 Київським районним судом м.Полтави обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 24.10.2022. Також майора поліції ОСОБА_4 відсторонено від посади оперуповноваженого СКП ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області строком на два місяці.

Опитаний заступник начальника відділу поліції - начальник сектору кримінальної поліції ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області майор поліції Ш.К.Бечваія повідомив, що у нього в підпорядкуванні перебувають майор поліції ОСОБА_4 та капітан поліції ОСОБА_3 , які разом працюють над розкриттям крадіжок з квартир та домоволодінь. 26.08.2022 майор поліції ОСОБА_4 та капітан поліції ОСОБА_3 перебували на службі, після проведення ранкової наради на якій вони доповіли, що будуть займатися супроводом кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №00502 за ч.4 ст.185 КК України. Після наради останні разом зі слідчим поїхали до окружної прокуратури з метою погодження повідомлення про підозру. За результатом погодження повідомлення про підозру, майор поліції ОСОБА_4 та капітан поліції ОСОБА_3 доповіли про це та повідомили, що направляються до ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області для виконання своїх функціональних обов`язків. Через деякий час, після того, як майор поліції ОСОБА_4 та капітан поліції ОСОБА_3 доповіли, що вони повертаються з окружної прокуратури, майору поліції ОСОБА_6 стало відомо, що поліцейськими Харківського управління ДВБ було затримано майора поліції О.Кучеренка за отримання неправомірної вигоди, який був разом з капітаном поліції М.Конєвим.

ОСОБА_6 зазначив, що ним особисто проводяться щоденні наради на яких наголошується про дотримання вимог Закону України "Про запобігання корупції". Кожного місяця з особовим складом проводяться інструктажі, щодо недопустимості вчинення корупційних діянь про що майор поліції ОСОБА_6 особисто доповідає на ім`я начальника ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області.

В своєму поясненні майор поліції ОСОБА_6 пояснив, що майор поліції ОСОБА_4 та капітан поліції ОСОБА_3 не доповідали йому про те, що вони здійснюють супроводження матеріалу кримінального провадження №0000113, оскільки начальник сектору дізнання ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області на нараді доповідав, що цей матеріал не має перспективи направлення до суду та у супроводі сектором кримінальної поліції не потребує, виходячи із цього ніяких вказівок, щодо оперативного супроводу майору поліції ОСОБА_7 та капітану поліції ОСОБА_8 не надавалось. Будь-яка інформація, щодо вимагання та отримання неправомірної вигоди майором поліції ОСОБА_4 невідома.

Опитаний начальник ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області полковник поліції ОСОБА_1 пояснив, що 26.08.2022 він перебував на своєму робочому місці та почав свій робочий день з проведення службової наради за участю заступників, керівників відділень та секторів, яка тривала з 08.00 до 09.00. На нараді кожен з заступників та керівників доповів план роботи на день, при цьому начальник СКП ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області майор поліції Бечваія Ш.К. доповів, що майор поліції Кучеренко О.О. та капітан поліції ОСОБА_3 планують виконувати окреме доручення слідчого по кримінальному провадженню за ч.4 ст.185 КК України. На нараді також був присутній начальник СД ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області капітан поліції Кофан А.М., який доповів, що 26.08.2022 його підлеглі будуть проводити слідчі дії по кримінальним провадженням, які перебувають у них у провадженні. Безпосередньо капітан поліції Кофан А.М. доповів, що протягом дня буде погоджувати повідомлення про підозру в Слобідській окружній прокуратурі, а старший лейтенант поліції Гловацький Д.С. планує проведення слідчих дій по кримінальному провадженню за ст. 111 КК України. В подальшому всі зазначені начальники були присутні разом на відео-селекторній нараді при керівництві ГУНП в Харківській області, яка проводилась в період часу з 10.00 до 11.00. Після завершення наради керівникам було доведено вимоги антикорупційного законодавства України та наведено приклади з подальшими негативними наслідками.

Також, ОСОБА_1 пояснив, що подібного роду профілактичні бесіди проводяться щоденно. Кожного тижня, на оперативних нарадах, підіймаються питання щодо дотримання вимог антикорупційного законодавства України.

Приблизно о 13.00 до ВП № 1 ХРУП № 1 прибули оперуповноважені Харківського управління ДВБ НП України та слідчі ТУ ДБР у м. Полтаві, які повідомили, що майора поліції ОСОБА_4 було затримано за отримання неправомірної вигоди, а також повідомили, що до вчинення злочину можливо причетні капітани поліції ОСОБА_3 , ОСОБА_9 та старший лейтенант поліції ОСОБА_10 .

В службових кабінетах капітана поліції ОСОБА_9 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_10 були проведені обшуки, після чого оперуповноважені Харківського управління ДВБ НП України та слідчі ТУ ДБР у м.Полтаві покинули територію ВП №1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області.

На момент проведення службового розслідування, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000510 триває. Інші поліцейські в порядку ст.208 КПК України не затримувались, повідомлення про підозру не вручались".

Окремо дисциплінарною комісією в висновку службового розслідування від 23.09.2022 викладено висновок, що вказана надзвичайна подія стала можливою внаслідок невиконання функціональних обов`язків, п.6, 7 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (з метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень) з боку начальника ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області - начальник СКП майора поліції ОСОБА_6 щодо неналежного контролю за дотриманням службової дисципліни підлеглим особовим складом.

У ході проведення службового розслідування обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність вищевказаних поліцейських не встановлено.

Поряд з тим, висновком службового розслідування, дисциплінарна комісія ухвалила, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог до пп. 1, 5 п. 16 та п.17 своїх функціональних обов`язків, п.6,7 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України начальник ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_1 заслуговує на дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади.

Продовжуючи розгляд справи, суд зазначає, що відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3)сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

У відповідності до пункту 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Звільнення з посади в поліції є другим після звільнення зі служби в поліції найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою застосування даного виду дисциплінарного стягнення до поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Водночас, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Пунктом 1 частини 1 статті 67 Закону України "Про Національну поліцію" передбачає зарахування поліцейських наказами по особовому складу в розпорядження органів поліції для подальшого проходження служби під керівництвом посадових осіб, уповноважених призначати на посади поліцейських, допускається у разі звільнення поліцейського з посади у зв`язку з виконанням дисциплінарного стягнення або виконанням висновку поліцейської комісії про невідповідність займаній посаді, якщо до кінця визначеного строку виконання дисциплінарного стягнення або протягом десяти днів з дня ухвалення висновку про службову невідповідність не вирішено питання про подальше проходження ним служби.

Пунктами 1, 6, 7 частини 1 статті Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини.

Відповідно до пп. 1, 5 п. 16 функціональних обов`язків начальника відділу поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області полковника поліції ОСОБА_1 , затверджених начальником Головного управління Національної поліції в Харківській області 27.10.2021, з якими заявник ознайомився 28.10.2021 вбачається, що начальник відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області забезпечує дотримання працівниками Відділу законності, службової, транспортної дисципліни, правил внутрішнього трудового розпорядку (п.п.1); уживає заходів щодо своєчасного запобігання порушенням правил службової та особистої етики працівниками Відділу (п.п.5).

Згідно пункту 17 функціональних обов`язків начальник відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області організовує та контролює реалізацію антикорупційних заходів у підпорядкованих підрозділах: 1) забезпечує підготовку та реалізацію заходів щодо запобігання і виявлення корупції в підрозділі, контроль їх проведення; 2) проводить організаційну та роз`яснювальну роботу із запобігання, виявлення і протидії корупції в підрозділі; 3) контролює дотримання антикорупційного законодавства та вимог законодавства щодо врегулювання конфлікту інтересів у підрозділі; 4) забезпечує виявлення ризиків, які сприяють, корупційним правопорушенням у діяльності працівників підрозділу, вносить керівництву Управління пропозиції щодо усунення таких ризиків; 5) розглядає повідомлення про причетність підлеглих до вчинення корупційних правопорушень; проводить перевірки за такими фактами, 6) контролює здійснення заходів фінансового контролю; 7) спільно з відділом комунікації сприяє інформуванню суспільства про вжиті антикорупційні заходи.

Судом встановлено, що підставою для накладення на позивача дисциплінарного стягнення слугувало порушення ним службової дисципліни шляхом не забезпечення належного проведення серед підлеглих індивідуально-виховної роботи та здійснення практичних заходів і контролю належної поведінки поліцейських поза службою та в частині неналежного забезпечення дотримання службової дисципліни підлеглими, проведення профілактичної роботи із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчинення ними правопорушень.

На підтвердження фактів виконання позивачем службових обов`язків по проведенню виховної та профілактичної роботи в частині належного забезпечення дотримання своїми підлеглими службової дисципліни, представником позивача надано суду копії витягів з протоколів оперативних нарад керівництва відділу поліції № 1 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області від 24.01.2022 №4, від 01.02.2022 №6, від 11.02.2022 №8, від 19.02.2022 №9, від 19.06.2022 №10, від 20.06.2022 №11, від 27.06.2022 №12, від 04.07.2022 №13, від 11.07.2022 №14, від 25.07.2022 №15, від 02.08.2022 №16, від 06.08.2022 №18, від 08.08.2022 №19, від 15.08.2022 №20, від 22.08.2022 №21, від 26.08.2022 №22, від 02.09.2022 №23, від 13.09.2022 №24, від 19.09.2022 №25, від 15.08.2022 №20.

Аналізуючи вказані докази, суд доходить висновок про дотримання позивачем покладених на нього функціональних обов`язків. Поряд з тим, доводи представника відповідача про те, що вказані протоколи носять формальний характер суд відхиляє, оскільки, при проведенні службового розслідування вказані обставини не досліджувались та до уваги дисциплінарною комісією взяті не були.

Суд зазначає, що висновок службового розслідування не містить інформації щодо взяття до уваги характеристики позивача, так обставини як особа порушника, ступінь його вини, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, що не відповідає ст.19 Дисциплінарного статуту НПУ.

Крім того, суд звертає увагу, що дисциплінарне стягнення, застосоване до начальника ВП№1 Харківського РУП №1 ГУ НП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_1 є крайньою мірою покарання та набагато суворішим, ніж дисциплінарні стягнення, застосовані до інших поліцейських за порушення службової дисципліни в рамках одного службового розслідування.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 09 січня 2013 року у справі "Олександр Волков проти України", зазначає, що підстави для настання відповідальності за "порушення присяги" були викладені дуже нечітко; національне законодавство не передбачало адекватних гарантій проти зловживань та свавілля; крім того, воно не передбачало відповідну шкалу стягнень у рамках дисциплінарної відповідальності, яка б забезпечувала їх пропорційне застосування. За цих причин воно було несумісне з вимогами щодо «якості закону».

Отже, суд закріпив необхідність застосування принципу пропорційності відповідальності при застосуванні дисциплінарних стягнень в залежності від тяжкості проступку.

В даному ж випадку, судом встановлено, що відповідачем не доведено та матеріалами справи не підтверджується допущення позивачем порушення службової дисципліни, при цьому відповідачем було застосовано один із найсуворіших видів дисциплінарного впливу - звільнення з посади та без врахування, чи наявна вина позивача у вчиненні проступку.

Також, відповідачем жодним чином не було обґрунтовано підстав застосування до позивача саме зазначеного виду дисциплінарно стягнення, а саме: звільнення з посади, при цьому не було вмотивано неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Підсумовуючи викладене, суд приходить до переконання, що оскаржувані накази від 27.09.2022 №520 та від 27.10.2022 №518о/с про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та звільнення з посади начальника ВП 31 Харківського РУП №1 ГУ НП в Харківській області - не відповідають критеріям обґрунтованості та пропорційності.

Щодо позовної вимоги про поновлення позивача на посаді, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною другою статті 21 та частини першої статті 23 Загальної декларації прав людини кожна людина має право рівного доступу до державної служби в своїй країні, кожна людина має право на працю, на вільний вибір роботи, на справедливі і сприятливі умови праці та на захист від безробіття.

Частиною другою статті 5 КАС України передбачено, що захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Закон не наділяє орган, який розглядає трудовий спір, повноваженнями на обрання іншого способу захисту трудових прав, ніж зазначених у частині першій статті 235 та статті 240-1 КЗпП України, позаяк встановивши, що звільнення відбулось із порушенням установленого законом порядку, суд приймає рішення про поновлення працівника на попередній роботі.

При цьому, п. 2.27 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, затвердженої наказом Міністерства соціального захисту населення України №58 від 29.07.93 р. та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 17 серпня 1993 р. за № 110, встановлено, що запис про звільнення у трудовій книжці працівника провадиться з додержанням таких правил: у графі 1 ставиться порядковий номер запису; у графі 2 - дата звільнення; у графі 3 - причина звільнення; у графі 4 зазначається на підставі чого внесено запис, наказ (розпорядження), його дата і номер.

Днем звільнення вважається останній день роботи.

Як зазначалось судом вище, наказом ГУНП в Харківській області від 27.10.2022 №518о/с полковника поліції ОСОБА_1 , начальника відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області звільнено з посади 27.10.2022. Тобто, у відповідності до п. 2.27 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, днем звільнення, відповідно, і останнім днем роботи позивача на посаді начальника відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області є 27.10.2022.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для поновлення позивача саме на посаді начальника відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області з 28.10.2022.

Відповідно до частини 2 статті 235 Кодексу законів про працю України передбачено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Частиною першою статті 27 Закону України "Про оплату праці" №108/95-ВР від 24 березня 1995 року порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Так, підпунктом "з" пункту 1 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №100 від 8 лютого 1995 року (далі Порядок №100), встановлено, що вказаний Порядок обчислення середньої заробітної плати застосовується у випадку вимушеного прогулу.

Пунктом 2 вказаного Порядку визначено, що обчислення середньої заробітної плати для оплати часу щорічної відпустки, додаткових відпусток у зв`язку з навчанням, творчої відпустки, додаткової відпустки працівникам, які мають дітей, або для виплати компенсації за невикористані відпустки провадиться виходячи з виплат за останні 12 календарних місяців роботи, що передують місяцю надання відпустки або виплати компенсації за невикористані відпустки. У всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час. Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи. Якщо і протягом цих місяців працівник не відпрацював жодного робочого дня, середня заробітна плата обчислюється відповідно до останнього абзацу пункту 4 цього Порядку.

Відповідно до пункту 5 цього Порядку нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Згідно з пунктом 8 цього ж Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Згідно п.9 розділу І Порядку №260, при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Пунктом 1 розділу V Порядку №260 визначено поліцейським, зарахованим у розпорядження на підставі пункту 1 частини першої статті 67 Закону України "Про Національну поліцію", грошове забезпечення виплачується в розмірі, установленому за посадою, яку займав поліцейський до дати зарахування в розпорядження, з розрахунку посадового окладу, окладу за спеціальним званням та надбавки за стаж служби в поліції.

Пункт 6 розділу ІІІ Порядку №260 встановлено, поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення.

Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Відповідно до наявної в матеріалах справи інформації заступника начальника УФЗБО ГУНП в Харківській області від 25.11.2022 №2262/119-29/03-2022 сума середньомісячної заробітної плати позивача на посаді начальника ВП №1 Харківського РУП №1 ГУ НП в Харківській області складає 23597,04 грн.

Разом з тим суд зазначає, що позивач не був звільнений зі служби та наказом від 27.10.2022 №518о/с зарахований у розпорядження Головного управління Національної поліції. Під час перебування ОСОБА_1 у розпорядженні грошове забезпечення виплачувалось за посадою начальника ВП №1 ХРУП №1 відповідно до наказу МВС України від 06.04.2016 №260 зі складових посадовий оклад, оклад за спеціальним званням та надбавку за стаж служби в поліції. На момент перебування у розпорядженні ГУНП в Харківській області позивачу премія не нараховувалась та не виплачувалась.

Згідно наказу ГУНП в Харківській області від 11.11.2022 №548 о/с відповідно до частини 9 статті 65 Закону України "Про Національну поліцію" (на підставі наказу про звільнення із займаної посади та направлення для подальшого проходження служби до іншого органу (закладу, установи) поліції та наказу про призначення на посаду в органі (закладі, установі) поліції, до якого переміщується поліцейський) для подальшого проходження служби ОСОБА_1 було переведено до Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України з 14.11.2022.

Враховуючи, що при перебуванні позивача в розпорядженні ГУ НП в Харківській області позивачу безпідставно не виплачувалось грошове забезпечення у повному обсязі (без урахування премії та індексації грошового забезпечення), суд доходить висновку про стягнення з відповідача різниці у виплаті грошового забезпечення за час виконання ним нижчеоплачуваної роботи з 27.10.2022 по 13.11.2022 (останній день перебування позивача у розпорядженні ГУ НП в Харківській області).

Отже, сума грошового забезпечення, яка підлягає відшкодуванню позивачеві за період з 27.10.2022 року по 13.11.2022 року становить 3248,45 грн (18 днів перебування в розпорядженні ГУНП в Харківській області) х 773,67 грн (середньоденна заробітна плата) 10677,61 грн (виплачена сума грошового забезпечення).

При цьому, суд звертає увагу, що з 14.11.2022 грошове забезпечення позивачу виплачується Департаментом внутрішньої безпеки Національної поліції України, інформацію про займану позивачем посаду у вказаному органі, а також дані про складові грошового забезпечення позивача з 14.11.2022 сторонами справи суду не надано, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості зробити обґрунтований висновок про наявність у позивача права на відшкодування недоотриманої суми грошового забезпечення, при його переміщенні та обрахувати таку суму, у зв`язку з чим позовні вимоги про стягнення з відповідача різниці у виплаті грошового забезпечення за час виконання ним нижчеоплачуваної роботи з 14.11.2022 по день прийняття рішення суду по даній справі, задоволенню не підлягають.

Згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України у постанові №13 від 24.12.1999 "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці", задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення.

З урахуванням викладеного, стягненню з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь позивача підлягає грошове забезпечення в сумі 3248,45 грн без урахування відрахувань обов`язкових платежів до бюджету та спеціальних фондів.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України негайно виконуються рішення суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Таким чином, суд вважає за необхідне допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення позивача на посаді.

Правилами ч.1 та ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 2, 6-11, 14, 77, 134, 139, 243-246, 247, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул.Жон Мироносиць, буд.5, м.Харків, 61002, ) про скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати пункт 4 наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області № 520 від 27.09.2022 року про застосування до полковника поліції ОСОБА_1 начальника відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із посади.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області №518 о/с від 27.10.2022 року про звільнення полковника поліції ОСОБА_1 з посади начальника відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Поновити полковника поліції ОСОБА_1 на посаді начальника відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області з 28.10.2022.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 різницю у виплаті грошового забезпечення за час виконання ним нижчеоплачуваної роботи з 27.10.2022 року по 13.11.2022 в сумі 3248,45 грн (три тисячі двісті сорок вісім грн 45 коп.) з відрахуванням обов`язкових податків та зборів.

Допустити судове рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення різниці у виплаті грошового забезпечення за час виконання ним нижчеоплачуваної роботи до негайного виконання.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Лариса МАР`ЄНКО