Справа № 520/2065/22
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2022-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

22 грудня 2022 року №520/2065/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі судді Сагайдака В.В. розглянувши в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами заяву представника відповідача про відстрочення виконання рішення у справі №520/2065/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області в особі Київського районного відділу у м. Харкові Головного управління Державної міграційної служби в Харківській області (вул. Римарська, буд. 24,м. Харків,61057, ) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду від позивача надійшла заява про:

-відстрочення виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду віл 03.08.2022 у справі № 520/2065/22 на один рік з дня ухвалення рішення.

В обґрунтування заяви зазначив, що чинні норми законодавства визначають механізм отримання паспорта громадянина України у формі паспортної книжечки після досягнення 16 років. ГУДМС у Харківській області звертається із заявою про відстрочення виконання рішення до настання 16 річного віку у позивачки, оскільки наявність такої чинної норми ускладнює виконання судового рішення.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 378 КАС України, питання про встановлення або зміну способу та порядку виконання судового рішення може бути вирішено в порядку письмового провадження.

З огляду на вищезазначені приписи Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд встановив наступне.

Право особи на виконання судового рішення є складовою права на доступ до суду, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також статтею 6 КАС України.

Згідно із частиною другою статті 14 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Згідно з вимогами статті 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

У разі, якщо рішення суду не виконується у добровільному порядку воно може бути звернене до примусового виконання у порядку статті 373 КАС України.

При цьому, відповідно до частин першої, третьої статті 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд згідно з положеннями частини четвертої статті 378 КАС України також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. При цьому відповідно до частини п`ятої статті 378 КАС України відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Системний аналіз вказаних норм свідчить про те, що підставою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є виняткові обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять неможливим виконання судового рішення в адміністративній справі.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 03 серпня 2022 року, адміністративний позов ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області в особі Київського районного відділу у м. Харкові Головного управління Державної міграційної служби в Харківській області (вул. Римарська, буд. 24,м. Харків,61057, ) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії задоволено.

Визнано протиправною відмову Головного управління Державної Міграційної Служби України в Харківській області в особі Київського районного відділу у м. Харкові Головного управління Державної Міграційної Служби України в Харківській області ДМС України у видачі ОСОБА_2 паспорта громадянина України у формі книжечки відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року № 2503-ХІІ.

Зобов`язано Головне управління Державної Міграційної Служби України в Харківській області в особі Київського районного відділу у м. Харкові Головного управління Державної Міграційної Служби України в Харківській області ДМС України оформити та видати ОСОБА_2 паспорт громадянина України у формі книжечки відповідно до Положення про паспорт громадянина України № 2503-ХІІ без передачі будь-яких даних про неї до Єдиного державного демографічного реєстру, без формування (присвоєння) унікального номера запису в Реєстрі та без використання будь-яких засобів Єдиного державного демографічного реєстру.

Рішення набрало законної сили 03.09.2022 р.

В обґрунтування заяви про відстрочення виконання судового рішення зазначено, що кожен громадянин України, який досяг чотирнадцятирічною віку, зобов`язаний отримати паспорт громадянина України. Відповідно до частини четвертої статті 21 Закону N 5492-УІ паспорт громадянина України виготовляється у формі картки, що містить безконтактний електронний носій. Норми чинного законодавства на даний момент визначають фактично два вікових цензи для осіб, які бажають отримати паспорт громадянина України: 14 років та 16 років. При чому, отримання паспорта громадянина України є обов`язком особи, а не "правом". Питання ж. що стосується форми такого документа є "правом" - у формі картки чи у формі паспортної книжечки.

У даному випадку мова йде не про "право" позивача па отримання паспорта громадянина України у 14-річному віці (оскільки спір щодо такого питання вирішений кінцевим рішенням сулу, яке набрало законної сили), а про "порядок" такої видачі - процесуальна реалізація "права".

Зважаючи обґрунтування вказаної заяви, суд зауважує, що наведена вище норма КАС України не містить конкретного переліку обставин для відстрочення виконання судового акта, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду можливість в кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи.

Під відстроченням виконання рішення розуміється перерва на певний, точно визначений строк, протягом якого виконання рішення не проводяться, у зв`язку з існуванням обставин, за наявності яких вчасне виконання завдає шкоди правам або інтересам боржника або інших осіб.

Таким чином, для відстрочення виконання рішення суду повинна бути наявність обставин, що ускладнюють виконання.

На підтвердження факту існування таких обставин заявник повинен подати суду належні та допустимі докази відповідно до вимог статей 73-80 КАС України.

Такими доказами відповідно статті 70 КАС України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд зазначає, що заявником не наведено доказів настання обставин, з якими він пов`язує відстрочення виконання рішення суду, а посилання останнього на відсутність механізму реалізації в даному випадку є недоречним, оскільки оцінка законності виготовлення паспорта громадянина України у формі паспортної книжечки була надана рішенням суду у даній справі.

Крім того, суд зауважує та наголошує, що у випадку задоволення заяви представника відповідача про відстрочення рішення суду у даній справі, матиме місце порушення гарантованого Конституцією України права на освіту, права на працю яка не зможе реалізувати його повною мірою без отримання паспорта громадянина України, що є неприпустимим.

Враховуючи встановлені обставини, суд приходить до висновку, що у задоволенні заяви про відстрочення виконання рішення суду необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 6, 14, 256, 325, 370, 372, 378 КАС України суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви представника відповідача про відстрочення виконання рішення у справі №520/2065/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області в особі Київського районного відділу у м. Харкові Головного управління Державної міграційної служби в Харківській області (вул. Римарська, буд. 24,м. Харків,61057, ) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 22 грудня 2022 р.

Суддя Сагайдак В.В.