Справа № 160/7889/18
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2022-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
08 грудня 2022 року м. Дніпросправа № 160/7889/18
Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),
суддів: Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,
при секретарі: Ліненко А.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро апеляційну скаргу Офісу великих платників податків ДПС на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 червня 2020 року (суддя Голобутовський Р.З., м. Дніпро, повний текст рішення складено 02.07.2020 року) у справі №160/7889/18 за позовом Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» до Офісу великих платників податків ДПС про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, суд -
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.06.2020 року позовні вимоги ПАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» задоволено.

Офіс великих платників податків ДПС не погодившись з рішенням суду, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення та прийняти нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 07.09.2020 року відкрито апеляційне провадження.

В матеріалах справи є лист від 08.11.2018 року №01-13/146р Національного технічного університету «Дніпровська політехніка», підписаний ректором, академіком НАН України Г.Г.Півняком (виконавець Пілов П.І.) на адресу в.о. начальника Дніпропетровського управління Офісу ВПП ДФС Дебелої К.П., згідно якого текст лист: « у відповідь на Ваш лист від 25.10.2018 року №44160/10-46-17 повідомляємо, що збагачувальні фабрики ПАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» і «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» виробляють залізорудний концентрат послідовно за трьома основними етапами (переділами): І видобуток руди; ІІ дроблення руди; ІІІ збагачення руди, виробництво неагломерованого (кінцевий продукт переділу концентрат залізорудний неагломератний). На всіх зазначених етапах переробки залізної руди в залізорудний концентрат не відбувається зміни мінеральних форм корисних копалин (руди), її агрегатно-фазового стану, кристалохімічної структури.

В матеріалах справи є експертний висновок Криворізького національного університету від 13.05.2013 року №01/01-303/3, згідно якого процес збагачення магнетитових кварцитів Кривбасу розділяється на два основних види первинне (попереднє) та глибоке. Для технологічних схем гірничо-збагчувальних комбінатів характерно глибоке збагачення, оскільки з рудою в процесі переробки відбуваються наступні якісні зміни: підвищується вміст корисного компонента більш ніж в два рази; крупність мінералів і мінеральних компонентів зменшується більш ніж в 27 тис. разів; змінюється фракційний склад продуктів, що перероблюються; змінюється структура і текстура мінеральних комплексів у зв`язку з тим, що при дробленні відбувається зміна форми частинок, створення в їх обсязі нових систем тріщин, знаття залишкової напруги, зміна щільності розміщення дислокації, в результаті чого відбувається зміна їх механічних властивостей; відбуваються хімічні зміни на поверхні мінералів, що ведуть до утворення нових сполук і вивільнення газоподібної фази СО2; змінюється кристалографічна структура з однієї поліморфної фази в іншу, так як відбувається декристалізація і аморфізація кварцу, внаслідок чого на його поверхні утворюються шари з порушеною кристалічною решіткою (аморфні шари), товщиною до 0,2 мкм; утворюються поверхні з вільними валентностями, що сприяє утворенню мономолекулярних плівок на поверхні мінералів; змінюються абсорбційні та електричні характеристики поверхні мінералів.

У судовому засіданні суду апеляційної інстанції 18.02.2021 року була опитана у якості спеціаліста завідувачка відділу геології корисних копалин, доктор геологічних наук, доцент геотехнологій та промислової екології ОСОБА_1 , яка надала суду виготовлений нею експертний висновок, затверджений т.в.о. директора геологічних наук НАН України членом-кореспондентом С.Б.Шехуновим.

Як вбачається з вище вказаного експертного висновку, основною сировиною для виготовлення залізорудної продукції є магнетитові кварцити (залізна руда), видобуток яких комбінат веде відкритим способом на трьох кар`єрах Петрівського, Артемівського та Велика Глеюватка» родовищ та підземним способом на шахті ім. Орджонікідзе. Основною задачею збагачення руд є одержання концентратів з вмістом металу, що дозволяє найбільш економічно їх використовувати в металургійному переділі при максимальному вилученні металі з руд. Маса гірської породи, що подріблена до уламків розмірами до 1000 мм в результаті вибухових робіт під час добування залізної руди, піддається технологічним операціям первинної переробки, що включають операції збирання, дроблення або мелення, які забезпечують виокремлення мінеральної форми магнетиту із мінеральних агрегатів зростання з іншими мінеральними формами. Основним методом збагачення є магнітний у полі. Згідно схеми технологічного процесу ПАТ «ЦЗГК», схема включає чотири стадії, а саме: І. Буро-вибухові роботи; еккавацію, траспортування; ІІ. Дробення руди до класу 0+25 мм; ІІІ. Збагачення (мелення, магнітна сепарація, доводка (зневоднення), складування (відвантаження готової продукції (концентрат); ІV. Огрудкування (дільниця підготовки шихти, дільниця підготовки сирих окатків, дільниця обжигу окатків відвантаження готової продукції (окатків). При аналізі технологічних схем переробки руд ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» у концентрат (без врахування фабрики огрудкування) можна зробити висновок, що під час збагачення не здійснюється вплив на вихідну сировину температури, тиску та інших термодинамічних параметрів, не відбувається впив на руду та продукти збагачення хімічних реакцій, іонізуючи випромінювань, що могло спричинити зміну мінерального складу, фазового стану речовини та кристалохімічної структури мінералу. Таким чином, на відміну від інших типів руд, наприклад колчеданних, на всіх вище зазначених етапах: дроблення руди та виготовлення концентрату неагломерованого при переробці залізної руди в залізорудний концентрат не відбувається змін фазової кристалохімічної структури та мінерального складу речовини.

В матеріалах справи є Звіт про виконання науково-дослідних робіт за темою: «Дослідження фізико-хімічних властивостей корисної копалини залізної руди залізисті кварцити магнетитові), видобутої в кар`єрах родовищ (1) «Велика Глеюватка», (2) «Петрівське», (3) «Артемівське», (4) полі шахти імені Орджонікідзе (Перша ділянка) та концентрату залізорудного агломераційного магнетитового з вставленням можливих відмінностей між ними, виготовленого у 2022 році доктором геологічних наук В.Г. Верховцевим та кандидатом геологічно-мінеральних наук В.Г. Яценко. Згідно схеми руху видобутої мінеральної сировини та виробництва готової продукції на ПрАТ «ЦГЗК», технологічний процес відбувається: буро-вибухові роботи, екскавація, транспортування, дроблення руди до класу 0+25 мм; сира руда поступає на збагачувальну фабрику, де здійснюється подрібнення до класу 0+0,056 мм; магнітна сепарація; дополучення залізорудного концентрату класу 0,056 мм; доводка (зневоднення W=10% (видалення шламу), складування (відвантаження готової продукції; огрудкування (дільниця підготовки шихти, дільниця підготовки сирих обкотишів, дільниця випалювання обкотишів, складування, відвантаження готової продукції). У звіті зазначено, що за результатами проведених досліджень автори дійшли наступних розширених висновків: 1. Переробка і збагачення корисної копалини, видобутої в кар`єрах родовищ «Велика Глеюватка», «Петрівське», «Артемівське», покладу Південна Магнетитова рудного поля (Перша ділянка) в процесі господарської діяльності ПРАТ «ЦГЗК», з точки зору зміни і перетворення вихідної природної мінеральної сировини, розділяється на три етапи: видобувного виробництва - «кар`єри, шахта»; дробильного виробництва - «дробильна фабрика»; збагачувального виробництва - «рудозбагачувальна фабрика». Перші два етапи складають первинну (попередню) переробку, яка спрямована на видобуток і усереднення мінеральної сировини. До першої (попередньої) переробки мінеральної сировини віднесено всі операції від буро-вибухових робіт, видобування, усереднення в кар`єрах і на дробильній фабриці, дроблення в чотири стадії на дробильній фабриці (частково з сухою магнітною сепарацією), одну або дві стадії грохочення, встановлені перед четвертою або третьою та четвертою стадіями дроблення. Особливістю попередньої переробки є сухі умови переробки. Третій етап відноситься до глибокої переробки (збагачення), яка спрямована на отримання кінцевого продукту (концентрату залізорудного агломераційного магнетитового). До глибокої переробки мінеральної сировини відносять всі операції, які здійснюються на рудозбагачувальній фабриці: три стадії мокрого тонкого подрібнення в кульових млинах, три стадії класифікації, чотири-п`ять стадій магнітної сепарації, два прийоми знешламлювання в магнітних дешаматорах і два прийоми зневоднення на дискових вакуум-фільтрах. Особливістю глибокої переробки є тонке і надтонке подрібнення в водного середовищі. 2. За даними мінералого-петрографічного опису, електронно-мікроскопічного і геохімічного вивчення проб, результатів вивчення магнітних характеристик, впродовж первинної (попередньої) переробки мінеральної сировини (на перших двох етапах переробки - видобувного і дробильного) якісних змін вихідної корисної копалини (залізистого магнетитового кварциту) виявлено не було. 3. На підставі проведених мінералого-петрографічних, геохімічних, гідрохімічних і електронно-мікроскопічних досліджень; термогравіметричного, рентгенофазового аналізів, визначення питомої поверхні і намагніченості насичення проб вихідних руд, промпродуктів проміжних стадій переробки, концентрату і хвостів збагачення, відібраних на рудозбагачувальній фабриці, а також в рудовипробовувальній лабораторії ПРАТ «ЦГЗК», під час експериментального збагачення проб руди родовищ «Велика Глеюватка», «Петрівське», «Артемівське», покладу Південна Магнетитова рудного поля шахти імені Орджонікідзе (Перша ділянка) встановлено, що впродовж всього третього етапу переробки вихідної руди (залізистих кварцитів магнетитових) - етапу збагачення - відбуваються якісні зміни на рівні мінеральних форм, агрегатно-фазового стану і кристалохімічної структури корисних копалин. Під час збагачення різко зменшується кількість кварцу, силікатних й карбонатних мінералів та збільшується кількість магнетиту і слабомагнітних мінералів або з`являються нові мінеральні фази, а також, в результаті тонкого подрібнення змінюються форми та розмір зерен (габітус) мінералів, зерна і зростки яких були крупнішого розміру ніж ступінь подрібнення вихідного залізистого кварциту. Корінним чином змінюється хімічний склад мінералів та вміст в них елементів-домішок. 4. Якісні зміни мінеральних форм корисних копалин. Під «змінами мінеральних форм корисних копалин» слід розуміти всі зміни, які відбуваються з всіма мінералами магнетитових кварцитів. В першу чергу це зміни кількісного та якісного мінерального складу (набору та співвідношень мінералів). Зі змінами мінерального складу дуже тісно, пов`язані зміни хімічного і мікроелементного складу, текстурно-структурних ознак, форми мінералів та їх агрегатів, фізичних та фізико-механічних властивостей корисної копалини, за яких вихідна корисна копалина переходить в якісно інші мінеральні техногенні продукти - концентрат і хвости: - докорінним чином змінюється загальний мінеральний склад корисної копалини (співвідношення мінералів); механічно- і хімічно-нестійкі мінерали (в першу чергу карбонати) внаслідок тонкого подрібнення в водному середовищі частково розкладаються та розчинюються (це підтверджується нашими гідрохімічними дослідженнями складу технічної води, змінами її складу в технологічному процесі); в кінцевому продукті (концентраті) понад удвічі підвищується вміст корисного компонента (заліза); кардинально змінюється вміст інших головних та другорядних хімічних елементів. 5. Якісні зміни агрегатно-фазового стану корисних копалин. В результаті тонкого подрібнення вихідної руди в водному середовищі на етапі глибокої переробки (збагачення) твердий (кристалічний) агрегатний стан корисної копалини змінюється, виникає нова високодисперсна мінеральна фаза, складена дисперсними (субмікронними) частинками магнетиту, кварцу, силікатних мінералів. Утворення тонкодисперсної фази при подрібненні суттєво ускладнює процес мокрої магнітної сепарації - за рахунок підвищеної флокуляції переподрібнених частинок магнетиту якість концентрату знижується, збільшуються втрати заліза в хвостах, а це, в свою чергу, вимагає додаткових енергетичних витрат для доведення концентрату. На відміну від твердого (кристалічного) агрегатного стану вихідної руди, в новоутвореній високодисперсній .(колоїдній) системі крупність мінералів і мінеральних комплексів зменшується в тисячі разів, повністю зникає первинна структура та текстура вихідної корисної копалини, питома поверхня зерен мінералів збільшується, що обумовлює докорінну якісну відмінність її фізико-хімічних характеристик від вихідної корисної копалини (залізистих магнетитових кварцитів). Виникнення нової високодисперсної фази можна вважати «якісною зміною агрегатно-фазового стану корисної копалини» за ознакою появи «нової якості» агрегатного стану мінеральної речовини, а також за суттєвим впливом на технологічний процес. 6. Якісні зміни кристалохімічної структури корисних копалин. Фізико-хімічними методами - рентгено-фазового аналізу, термогравіметрії, магнітометрії - зафіксовано зміни фізичних характеристик магнетиту від вихідної породи до концентрату, зокрема, зменшення розміру кристалітів з бездефектною структурою та зростання мікронапруження в кристалічній решітці, змінення температури фазового перетворення магнетит-магеміт і поліморфного перетворення магеміту на гематит, зменшення питомої магнітної сприятливості та зменшення температури Кюрі магнетитових агрегатів в процесі подрібнення як функції порушення доменної кристалічної структури мінерально-фазових перетворень, у сукупності свідчать про те, що на етапі глибоко! переробки (збагачення) відбуваються якісні зміни кристалохімічної структури магнету (головного рудного мінералу) вихідної корисної копалини. Відбуваються також зміни кристалохімічної структури й інших мінералів, наприклад часткове розкладання карбонатів. 7. Проведені лабораторні дослідження свідчать про відмінності фізичних і хімічних властивостей відібраних проб вихідних корисних копалин (залізної руди - залізисті кварцити магнетитові) та кінцевих продуктів їхнього збагачення - залізорудного магнетитового концентрату і хвостів, а саме відмінності в мінеральному складі, структурно-текстурних ознаках, формах мінералів, хімічному та мікроелементному складі, агрегатному стані, гранулометричному складі, питомій поверхні, рентгено-структурних, термогравіметричних характеристиках мінералів, показниках питомої намагніченості тощо. 8. Наведені вище зміни є якісними, тому що відображають кардинальні перетворення природної вихідної корисної копалини в якісно інші техногенні продукти з якісно іншими фізичними та фізико-хімічними властивостями, а також суттєво впливають на технологічний процес. 9. Отримані в результаті виконання науково-дослідних .та лабораторних робіт висновки про зміни мінеральних форм корисної копалини, її агрегатно-фазового стану та кристалохімічної структури в процесах переробки та збагачення залізної руди - залізистих кварцитів магнетитових на ПРАТ «ЦГЗК» підтверджуються теоретичними розробками і експериментальною інформацією з літературних джерел. Нижче наведено перелік змін, за даними різних авторів, які відбуваються в процесі переробки та збагачення магнетитових кварцитів: - внаслідок віброударної активації змінюються абсорбційні та електричні характеристики поверхні мінералів; спостерігається зміна електропровідності утворюються тверді розчини алюмінію та заліза алюмінатів заліза; на активній поверхні мінералу спостерігається додаткова (об`ємна) іонізація; оксиди заліза (магнетит і гематит) можуть перетворюватися топотактичним шляхом (без руйнування кристалічної решітки та зміни хімічного складу) на інші мінеральні форми за рахунок перерозподілу іонів між тетраедричними і октаедричними порожнинами;-дисоціація карбонатів з вивільненням газової фази СО2; -змінюється кристалографічна структура з переходом однієї поліморфної модифікації мінералу в іншу, зокрема декристалізація і аморфізація кварцу, яка супроводжується утворенням поверхневих шарів мінералу з порушеною кристалічною решіткою (аморфні шари), товщиною до 0,2 мкм; - збільшення дефектів кристалічної решітки зерен мінералів (магнетиту, кварцу тощо) внаслідок виникнення мікротріщин, зсувних та пластичних мікродислокацій і мікродеформацій; - зменшення мікротвердості магнетиту, гематиту і кварцу після та внаслідок подрібнення; - при активаційному подрібненні в структурі кварцу зростає кількість парамагнітніх центрів (ПМЦ), які слугують джерелом дефектоутворення; - механохімічні зміни на поверхні та в приповерхневих шарах мінералів призводять до суттєвого зменшення електрокінетичного потенціалу (-потенціал) магнетиту; - при подрібненні - зміна форми частинок, їх зростків, виникнення в їх об`ємі нових систем тріщин, зняття залишкової напруги, зміна щільності розміщення дислокацій і, як наслідок, зміна механічних властивостей мінералів; зміни мікроструктури породоутворюючих мінералів внаслідок протікання в породі непружних мікродеформацій; при подрібненні руд на криворізьких ГЗК фіксується часткове окислення магнетиту і заміщення його гематитом; - питома магнітна сприйнятливість значно зменшується із зменшенням крупності матеріалу проби; показано, що магнітна сприйнятливість магнетиту істотно падає для частинок розміром менше 20 мкм; - збільшується питома поверхня зерен рудних і нерудних мінералів; для залізистих кварцитів збільшується питома поверхня зерен в 2-2,3 рази у порівнянні з поверхнею зерен вихідної корисної копалини; - під час подрібнення залізної руди відбуваюся локальні зміни хімічного складу мінеральних індивідів на деформованих ділянках, наприклад, переподрібнення проб, які містять магнетит і магеміт, викликає процес окиснення, який призводить до зростання вмісту магеміту і мартиту; - помітно змінюються фізичні характеристики магнетитів: збільшується дефектність структур, з`являються нові фази матриці первинного мінералу - магеміт, гематит, утворюється мартит, змінюється дифракційна картина проб в цілому; - руйнування (порушення) первинної доменної структури кристалів магнетиту в процесі подрібнення призводить до зростання їх коерцитивної сили; - відбуваються зміни магнітних характеристик залізних руд та природних феромагнітних мінералів зі зменшенням розміру частинок феромагнітних мінералів - зменшення питомої магнітної сприйнятливості і збільшення коерцитивної сили. 10. За результатами проведених досліджень автори підтверджують, що процес переробки і збагачення відібраних на кар`єрах і в шахті проб залізних руд та отримання магнетитового концентрату в лабораторних умовах при проведенні технологічного експерименту відповідає процесу збагачення руди і отримання магнетитового концентрату на рудозбагачувальній фабриці ПРАТ «ЦГЗК». Таким чином, узагальнюючи викладені вище, результати теоретичних і експериментальних досліджень, автори прийшли до висновку про якісні зміни мінеральних форм, агрегатно-фазового стану та кристалохімічної структури корисних копалин (залізної руди - залізисті кварцити магнетитові), видобутої в кар`єрах родовищ «Велика Глеюватка», «Петрівське», «Артемівське», покладу Південна Магнетитова рудного поля шахти імені Орджонікідзе в результаті господарської діяльності ПАТ «ЦГЗК» на етапі:, глибокої переробки (збагачення) для отримання магнетитового концентрату.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 05.05.2021 року була призначена судова експертиза у справі №160/7889/18, проведення якої було доручено Національному технічному університету «Дніпровська політехніка».

Згідно експертного аналітичного дослідження якісних змін, мінеральної форми залізної руди, її агрегатно-фазового стану та кристало-хімічної структури під час збагачення фізико-хімічними методами в умовах ПАТ «Центральний ГЗК», складеного 28.07.2022 року в.о. завідувачем кафедри технологічного інжинірингу переробки матеріалів, директором науково-дослідного Центру «Переробки та збагачення мінеральної та техногенної сировини», доцентом, к.т.н. О.С.Дрешпаком, в технологічній схемі комбінату залізна руда проходить послідовно декілька стадій її переробки (4-и стадії дроблення, 3-и стадії тонкого подрібнення, 4-и стадії магнітної сепарації та класифікації. На різних стадіях технологічних операцій кількість мінералу в одному з продуктів збільшується цей продукт є концентратом. Всі інші мінерали, частина з яких може містити Fe в різних формах, разом з кварцом є відходами (хвостами) фабрик. Технологічний ланцюг розпочинається в кар`єрах при видобуванні неокислених залізистих кварцитів та продовжується на дробильних та подрібнювально-збагачувальних фабриках. Крупність вхідного продукту дробильної фабрики складає -1200+0 мм. Готовою продукцією дробильної фабрики є дроблена руда з масовою часткою класу крупності +20 мм не більше 11%. Технологічна схема дроблення руди включає виділення готового класу. Руда крупністю менше 1200 мм подається на крупне дроблення, яке здійснюється в дві стадії з використанням дробарок. Після ІV стадії дроблення дроблена магнетитова руда крупністю 25-0 мм направляється в бункери корпусу сухої магнітної сепарації (первинне збагачення) або збагачувальної фабрики. Промпродукт СМС, з масовою часткою Feзаг. 34,% і Feмагн. 24,5% направляється на переробку за технологічною схемою глибокого збагачення, що включає три стадії подрібнення в кульових млинах, що працюють в замкнутих циклах зі спіральним класифікатором і гідроциклонами, що дозволяє провести подрібнення вихідної руди до крупності 96,5% класу мінус 0,056 мм, чотири п`ять стадій магнітної сепарації на сепараторах зі слабким магнітним полем; три стадії знешламлення; зневоднення готового концентрат методом вакуумного фільтрування. Основним процесом збагачення при переробці магнетитових руд ПАТ «ЦГЗК» є магнітний з використанням в якості основного обладнання сепараторів типу ПБМ. Основні технологічні процеси на збагачувальній фабриці подрібнення, магнітне збагачення (сепарація), доводка концентрату, знешламлення та тонке грохочення. Подрібнення технологічний процес зменшення крупності матеріалу з метою досягнення крупності, достатньої для розкриття зерен (вкраплень) мінералів. Магнітне збагачення (сепарація) це технологічний процес, оснований на різниці магнітних властивостей компонентів, що підлягають розділенню (у нашому випадку зерен заліза та пусті породи). Доводка це технологічний процес поліпшення цінності продукт шляхом осадження, механічного зневоднення, сушки, обпалювання або агломерації. Доводка залізорудного концентрату здійснюється шляхом механічного зневоднення з застосуванням вакуум-фільтрів з метою можливості подальшого транспортування. Зневоднений концентрат транспортується на склад. Зі складу частина концентрату подається на фабрику огрудкування, друга частина реалізується як товарна продукція. Технологічна схема збагачення передбачає: три стадії кулькового подрібнення руди в замкнутому циклі зі спіральними класифікаторами та гідроциклонами; три стадії знешламлювання зливів усіх класифікуючих апаратів; чотири стадії магнітної сепарації; зневоднення концентрату методом вакуумного фільтрування. Крупність продуктів збагачення по класу -0,056+0 мм: вихідного - 5,5-6,1%, кінцевого 96,5%, загальних хвостів 62,89-64,30%. ПАТ «ЦГЗК» використовує технологія глибокого збагачення тонковкрапленої залізної руди декількох типів. Подрібнюванням називають процес доведення сировини до розміру 1,5 мм до 0,04 мм, коли матеріал руйнується за ослабленими перетинами, тріщинками та іншими місцями після досягнення межі міцності нормальних і дотичних напружень пружних дефорацій. Залежно від крупності матеріалу порізняють такі умовно прийняті стадії дроблення і подрібнення: крупне дроблення (від 15000 до 300-100 мм); середнє дроблення (від 500-600 до 100-40 мм); мілке (дрібне) дроблення (від 100-40 до 30-5 мм); подрібнення (від 30-5 до 0,3 мм); тонке подрібнення (до 90,05-0,07 мм); надтонке подрібнення (до 0,005 мм). Зазвичай при переробці залізистих кварцитів, перші три стадії здійснюють у сухому вигляді, а подрібнення мокрим методом (у водному середовищі). При подрібненні кварцитів і селікатів залізних руд ПАТ «ЦГЗК» на частинках утворюються поверхневі шари з порушеною кристалічною решіткою (аморфні шари), товщиною до 0,2 мм, в залежності від розміру часток кварцу, часу і способу подрібнення. У процесі подрібнення також утворюється статична електрика за рахунок інтенсивної взаємодії зерен мінералу в поліфазовому просторі (кульовому млині). За рахунок диференційної рухливості заряджених дефектів кристалічних грат тверда речовина набуває електричний заряд. ВИСНОВОК: 1. Переробка і збагачення корисної копалини, а саме залізної руди у виді полімінеральної суміші, цільовими технологічними мінералами якої виступають залізисті кварцити магнетитові, видобутої в кар`єрах родовищ «Велика Глеюватка», «Петрівське», «Артеміське», також шахти ім. Орджонікідзе, в процесі господарської діяльності ПАТ «ЦГЗК», з точки зору зміни і перетворення вихідної природної мінеральної сировини, розділяються на три етапи: видобувального виробництва «кар`єри, шахта»; - дробильного виробництва «дробильна фабрика»; подрібнювально-збагачувального виробництва «збагачувальна фабрика». Перші два етапи складають первинну (попередню) переробку, яка спрямована на видобуток і усереднення мінеральної сировини. До первинної (попередньої) переробки мінеральної сировини віднесено всі операції від буро-вибухових робіт, видобування, усереднення в кар`єрах і на дробильній фабриці, дроблення в чотири стадії на дробильній фабриці (частково з сухою магнітною сепарацією), одну або дві стадії грохочення, встановлені перед четвертою або третьою та четвертою стадіями дроблення. Всі процеси відбуваються в сухих умовах переробки. Третій етап відноситься до глибокої переробки (етапу збагачення), сепараційні процеси в якому спрямовані на отримання кінцевого продукту (концентрату магнетитового). До глибокої переробки мінеральної сировини віднесено всі операції, які здійснюються на збагачувальній фабриці: три стадії мокрого тонкого подрібнення в кульових млинах, три стадії класифікації, чотирип`ять стадій мокрої магнітної сепарації, два прийми знешламлювання в магнітних дешламаторах і два прийми зневоднення на дискових вакуум-фільтрах. Особливістю глибокої переробки є тонке і надтонке подрібнення в водному середовищі. В процесах дроблення і подрібнення полімінеральна сировина (залізисті кварцити різного типу) зазнає суттєвих змін, оскільки розмір мономінеральних зерен основного компоненту магнетиту становить 0,01-0,1 мм, у зв`язку з тим, що залізні руди родовищ «Велика Глеюватка», «Петрівське», «Артемівське, а, також, шахти ім. Орджонікідзе є дрібно- та тонковкрапленими. При багатостадійному дробленні та подрібнення під впливом зовнішнього навантаження відбувається руйнування, яке створює в сировині, що подрібнюється пружні деформації та напруження, що перевищують межу її міцності. Так деформації впливають не тільки на утворену поверхневу структуру мінеральних агрегатів, а й спричиняють утворення дефектів кристалічних грат у середині мінералів, при чому зі зменшенням крупності вплив деформації тільки підвищується за ступеневою функцією. Крім того, частина зовнішньої енергії, яка витрачається на дроблення та подрібнення, перетворюється на теплову за рахунок тертя та удару, і ступінь передачі теплової енергії збільшується з кожною стадією дроблення і подрібнення. Всі вище вказані фактори призводять до зміни агрегатно-фазового стану, а, також кристало-хімічної структури мінеральної сировини. На підставі проведених багатьма дослідниками мінералого-петрогафічних та спектральних досліджень, електронно-мікроскопічних досліджень, дослідження утворення питомої поверхні, термогравіметричних та рентгенофазових досліджень магнетиту, вимірювання магнітних властивостей встановлено, що впродовж всього третього етапу переробки вхідної руди (залізистих кварцитів магнетитових) «Збагачувальна фабрика», а саме на стадії потрапляння залізної руди до процесу мокрого подрібнення і відбуваються найбільш якісні зміни мінеральних форм корисних копалин, а також їх агрегатно-фазового стану і кристало-хімічної структури. 4 Якісні зміни мінеральних форм корисної копалини полягають у наступних змінах: - докорінним чином змінюється загальний мінеральний склад корисної копалини (співвідношення мінералів); - механічно- та хімічно-нестійкі мінерали (в першу чергу, карбонати) внаслідок тонкого подрібнення в водному середовищі частково розкладаються та розчинюються (це підтверджується гідрохімичними дослідженнями складу технічної води, змінами її складу в технологічному процесі); - в кінцевому продукті (концентраті) у понад 2,5 рази підвищується вміст корисного компонента (заліза), - в кінцевому продукті (хвостах) істотно змінюється вміст інших головних та другорядних хімічних елементів (особливо кварцу та сірки); - в результаті тонкого подрібнення вихідної руди в водному середовищі на етапі глибокої переробки (етапі збагачення) твердий (кристалічний) агрегатний стан корисної копалини змінюється, виникає нова високодисперсна мінеральна фаза, складена дисперсними (субмікронними) частинками магнетиту, кварцу, силікатних мінералів. Утворення тонкодисперсної фази при подрібненні суттєво ускладнює процес мокрої магнітної сепарації - за рахунок підвищеної флокуляції переподрібнених частинок магнетиту, тому якість концентрату знижується і збільшуються втрати заліза в хвостах, а це, в свою чергу, вимагає додаткових енергетичних витрат для доведення концентрату до вимог технологічного регламенту. На відміну від твердого (кристалічного) агрегатного стану вихідної залізної руди, в новоутвореній високодисперсній (колоїдній) системі крупність мінералів і мінеральних комплексів зменшується в тисячі разів, повністю зникає первинна текстура та структура корисної копалини, кардинально збільшується питома новоутворена поверхня зерен та зростків мінералів. Все це зумовлює докорінну якісну відмінність мінеральної полідисперсної сировини, яку можна вважати «якісною зміною агрегатно-фазового стану корисної копалини» за ознакою появи нового агрегатного стану мінеральної речовини, а також за її суттєвим впливом на протікання технологічного процесу. 5. Отримані в результаті виконання науково-дослідних робіт висновки про зміни мінеральних форм корисної копалини, її агрегатно-фазового стану та кристало-хімічної структури в процесах переробки та збагачення залізної руди - залізистих кварцитів магнетитових на ПАТ «ЦГЗК» можна стверджувати, що максимальна зміна якісних характеристик мінеральної форми речовини відбувається у процесах мокрого подрібнення на кульових млинах, що підтверджуються теоретичними та практичними розробками багатьох дослідників: а) підвищується вміст корисного компонента більш ніж в 2 рази; в) для повного розкриття мінералів і мінеральних комплексів крупність зменшується з 1200 мм до 0,056 мм, а медіанна крупність концентрату складає 0,025 мм; с) структура і текстура мінеральних комплексів зазнають істотних змін, у зв`язку з тим, що при подрібненні відбувається зміна форми частинок, створення в їх обсязі нових систем тріщин, зняття залишкових напруг, зміна щільності розміщення дислокацій і як наслідок зміна їх механічних властивостей; d) збільшення дефектів кристалічної решітки зерен магнетиту, кварцу та гематиту при подрібненні та створенні аморфізаційних шарів новоствореної поверхні; е) при подрібненні відбувається механоактивація новоствореної поверхні, фіксується часткове окислення магнетиту до гематиту або мартиту, f) відбуваються хімічні зміни на поверхні мінералів, що ведуть до утворення нових сполук і вивільнення газоподібної фази; g) змінюється кристалографічна структура з однієї поліморфної фази в іншу, так як відбувається декристалізація і аморфізація кварцу, внаслідок чого на його поверхні утворюються шари з порушеною кристалічною решіткою (аморфні шари), товщиною до 0,2 мкм; h) змінюються спінові моменти обертання у атомах часток, що збагачуються, а також відбувається руйнування первинної доменної структури кристалів магнетиту при подрібненні; і) питома магнітна сприйнятливість значно зменшується зі зменшенням розмірів збагачувальної сировини, особливо для часток крупністю менше 0,02 мм; j) відбувається компенсація парамагнітних властивостей атомів та іонів за рахунок некомпенсованих спінових моментів у недобудованих електронних оболонок, наприклад шар Зd атому заліза; k) утворюються поверхі з вільними валентностями, що сприяє утворенню мономолекулярних плівок на поверхні мінералів і впливає на технологічні показники; l) внаслідок віброударної активації спостерігається додаткова (об`ємна) іонізація оксидів заліза, а також перетворення фаз оксидів заліза за рахунок перерозподілу іонів між тетраедричними та октаедричними порожнинами без зміни хімічного складу; m) змінюються адсорбційні та електропровідні властивості поверхі мінералів, а також при механоактивації зменшується електрокінетичний потенціал магнетиту. Отримані в результаті аналітичних досліджень дані дозволяють відповісти на вищевказані запитання, а саме: 1. Під час збагачення залізної руди в умовах ПАТ «ЦГЗК» відбувається зміна мінеральних форм корисної копалини. 2. Зміни мінеральних форм можна вважати якісними. 3. У процесі глибокого збагачення відбуваються наступні зміни в агрегатно-фазовому стані залізної руди (виникає новий полідисперсний агрегатний стан мінералів та субмінеральних зростків, якість якого впливає на технологічний процес збагачення; при подрібненні відбувається часткове розчинення вихідних нестійких сульфідних та карбонатних сполук; зникає структура і текстура початкової речовини (залізної руди) за рахунок утворення новоутвореної поверхні; питома поверхня корисної копалини збільшується в тисячі разів; при мокрому подрібненні частково аморфізується поверхня кристалів магнетиту. 4 У процесі глибокого збагачення відбуваються наступні зміни в кристало-хімічному стані залізної руди (при мокрому подрібненні зменшується кількість бездефектних кристалів; змінюється температура фазового перетворення систем «магнетит-маггеміт» та «магнетит-гематит»; відбувається порушення доменної кристалічної структури магнетиту та знижується магнітна сприйнятливість магнетитових агрегатів; утворюється часткове окислення зерен магнетиту). 5. У процесі переробки вихідної сировини ПАТ «ЦГЗК», а саме залізної руди у вигляді полімінеральної суміші залізистих кварцитів, з метою її збагачення до магнетитового концентрату, що відповідає вимогам технологічного регламенту підприємства, вона зазнає якісних змін мінеральних форм, особливо в процесах глибокого збагачення (третій етап переробки), починаючи з процесів мокрого подрібнення на кульових млинах.

Відповідно до ч.4 ст.9, частин 3, 5 ст.77 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо вияснення та витребування доказів з власної ініціативи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справ на підставі наявних доказів.

Враховуючи вище викладене, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне запропонувати Національному технічному університету «Дніпровська політехніка» надати пояснення щодо розбіжностей листа від 08.11.2018 року №01-13/146р Національного технічного університету «Дніпровська політехніка», підписаний ректором, академіком НАН України Г.Г.Півняком (виконавець Пілов П.І.) на адресу в.о. начальника Дніпропетровського управління Офісу ВПП ДФС Дебелої К.П з експертним висновком Криворізького національного університету від 13.05.2013 року №01/01-303/3, Звітом про виконання науково-дослідних робіт за темою: «Дослідження фізико-хімічних властивостей корисної копалини залізної руди залізисті кварцити магнетитові), видобутої в кар`єрах родовищ (1) «Велика Глеюватка», (2) «Петрівське», (3) «Артемівське», (4) полі шахти імені Орджонікідзе (Перша ділянка) та концентрату залізорудного агломераційного магнетитового з вставленням можливих відмінностей між ними, виготовленим у 2022 році доктором геологічних наук В.Г. Верховцевим та кандидатом геологічно-мінеральних наук В.Г. Яценко та експертним аналітичним дослідженням якісних змін, мінеральної форми залізної руди, її агрегатно-фазового стану та кристало-хімічної структури під час збагачення фізико-хімічними методами в умовах ПАТ «Центральний ГЗК», складеним 28.07.2022 року в.о. завідувачем кафедри технологічного інжинірингу переробки матеріалів, директором науково-дослідного Центру «Переробки та збагачення мінеральної та техногенної сировини», доцентом, к.т.н. О.С.Дрешпаком.

Керуючись статтями 9, 77 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

Запропонувати Національному технічному університету «Дніпровська політехніка» надати до Третього апеляційного адміністративного суду до 29.12.2022 року пояснення щодо розбіжностей листа від 08.11.2018 року №01-13/146р Національного технічного університету «Дніпровська політехніка», підписаний ректором, академіком НАН України Г.Г.Півняком (виконавець Пілов П.І.) на адресу в.о. начальника Дніпропетровського управління Офісу ВПП ДФС Дебелої К.П з експертним висновком Криворізького національного університету від 13.05.2013 року №01/01-303/3, Звітом про виконання науково-дослідних робіт за темою: «Дослідження фізико-хімічних властивостей корисної копалини залізної руди залізисті кварцити магнетитові), видобутої в кар`єрах родовищ (1) «Велика Глеюватка», (2) «Петрівське», (3) «Артемівське», (4) полі шахти імені Орджонікідзе (Перша ділянка) та концентрату залізорудного агломераційного магнетитового з вставленням можливих відмінностей між ними, виготовленим у 2022 році доктором геологічних наук В.Г. Верховцевим та кандидатом геологічно-мінеральних наук В.Г. Яценко та експертним аналітичним дослідженням якісних змін, мінеральної форми залізної руди, її агрегатно-фазового стану та кристало-хімічної структури під час збагачення фізико-хімічними методами в умовах ПАТ «Центральний ГЗК», складеним 28.07.2022 року в.о. завідувачем кафедри технологічного інжинірингу переробки матеріалів, директором науково-дослідного Центру «Переробки та збагачення мінеральної та техногенної сировини», доцентом, к.т.н. О.С.Дрешпаком.

Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду оскарженню не підлягає.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова

суддя Л.А. Божко

суддя Ю. В. Дурасова