Справа № 320/6258/22
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2022-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2022 року справа №320/6258/22

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Кудінової В.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «Коритищанське» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Приватне підприємство «Коритищанське» (далі позивач або ПП «Коритищанське») з позовом до Головного управління ДПС у Київській області (далі відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення №30334/10-36-18-12 від 13.12.2021 ГУ ДПС у Київській області, про зменшення від`ємного значення суми податку на додану вартість на суму 3 018071,00 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач послався на протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення з огляду на те, що ним не було допущено порушень положень п.200.1, абз. «в» п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України та правомірно сформовано від`ємне значення у розмірі 3 670 212 грн. в декларації за вересень 2021 року, що підтверджується первинними документами, а допущена технічна помилка в Додатку №2 до декларації в звітному (податковому) періоді, у якому виникло від`ємне значення, жодним чином не вплинула на правильність розрахунку суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду у декларації за вересень 2021 року. Позивач зазначає, що податковим правопорушенням є не будь-які арифметичні чи методологічні помилки, а лише ті, які призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, встановлених Податковим кодексом України та іншим законодавством, а саме до невірного формування податкового кредиту та завищення суми від`ємного значення ПДВ.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.08.2022 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 13.09.2022. Вказаною ухвалою суду також витребувано докази у справі від сторін.

Відповідач позов не визнав, у відзиві на позов зазначив, що під час камеральної перевірки контролюючим органом був виявлений факт завищення ПП «Коритищанське» від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного (звітного) податкового періоду по декларації з податку на додану вартість за вересень 2021 року в розмірі 3 018 071,00 грн., у зв`язку з чим вважає, що контролюючим органом правомірно винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення.

У відповіді на відзив позивач наполягав на обґрунтованості позовних вимог з підстав, викладених у позовній заяві.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.09.2022 у зв`язку із необхідністю витребування нових доказів від позивача, відкладено підготовче судове засідання на 18.10.2022.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.10.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 10.11.2022.

21.10.2022 до Київського окружного адміністративного суду надійшла заява представника позивача про розгляд справи в порядку письмового провадження

Відповідно до частини дев`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Згідно з приписами частини третьої статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Враховуючи, що матеріали справи у достатній мірі характеризують взаємовідносини сторін, а також відсутність потреби у заслуховуванні свідків чи експерта, суд прийшов до висновку здійснювати подальший розгляд справи у порядку письмового провадження.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.11.2022 ухвалено здійснити подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Заслухавши пояснення представника позивача, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

Приватне підприємство «Коритищанське» (ідентифікаційний код 33111530, місцезнаходження: 08807, Київська область, Обухівський район, с. Коротище, вул. Чапаєва, буд. 9а) зареєстроване в якості юридичної особи, що підтверджується відомостями, внесеними до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Позивач зареєстрований як платник податку на додану вартість.

У листопаді 2021 року Головним управлінням ДПС у Київській області проведено камеральну перевірку даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ПП «Коритищанське» за вересень 2021 року.

За результатами камеральної перевірки відповідачем складено акт № 19608/10-36-18-12/433111530 від 16.11.2021, у якому зафіксовано порушення позивачем вимог п.46.1 ст. 46 та п. 47.1.1 ст. 47, п.200.1, абз. «в» п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України, пп. 4 п.5 розд. V Наказу Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 «Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість» із змінами та доповненнями, у зв`язку з чим, відповідно до вимог пп.54.3 ст. 54 та пп.200.14 Податкового кодексу України, ПП «Коритищанське» по податковій декларації з податку на додану вартість за вересень 2021 року (вх. від 19.10.2021 №) не визначено звітний (податковий) період, у якому виникло від`ємне значення, що зараховується до складу податкового кредиту звітного (податкового) періоду, що призвело до завищення від`ємного значення по ПДВ в сумі 3 018 071,00 грн.

В акті перевірки зазначається, що згідно даних Додатка 2 «Довідка про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2)» до податкової декларації з податку на додану вартість за вересень 2021 року ПП «Коритищанське» задекларовано звітний (податковий) період, у якому виникло від`ємне значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 07 місяць на суму ПДВ 360 894,00 грн., 06 місяць на cуму ПДВ 890 277,00 грн., 05 місяць на суму ПДВ 758 940,00 грн., 04 місяць на суму ПДВ 1 007 960,00 грн., при цьому не вказано рік, у якому виникла сума від`ємного значення ПДВ.

Отже, звітний (податковий) період, у якому виникло від`ємне значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду не визначено. Тобто, платником не відображено звітний (податковий) період, у якому виникло від`ємне значення.

Від`ємне значення звітного періоду, яке зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду спричинило невідповідність даних декларації з ПДВ в частині задекларованої суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21) з даними задекларованими у відповідних рядках Додатку 2 (розшифровка періодів виникнення від`ємного значення).

Перевіркою показників податкової декларації з податку на додану вартість та додатків до неї на виявлення арифметико-логічних помилок з урахуванням виявлених порушень установлено завищення ПП «Коритищанське» від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду по декларації з податку на додану вартість за вересень 2021 року в розмірі 3 018 071,00 грн.

Не погоджуючись з висновками, які містяться в акті перевірки, ПП «Коритищанське» подало заперечення на акт камеральної перевірки № 19608/10-36-18-12/433111530 від 16.11.2021, про що свідчить заперечення за вих. №66 від 24.11.2021.

Головним управлінням ДПС у Київській області листом від 09.12.2021 №20137/12/10-36-18-04 залишено без змін висновки акта камеральної перевірки, а заперечення позивача - без задоволення.

На підставі висновків акта камеральної перевірки Головним управлінням ДПС у Київській області прийнято податкове повідомлення-рішення № 30334/10-36-18-12 від 13.12.2021, яким ПП «Коритищанське» зменшено розмір від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на суму 3 018 071,00 грн.

Вказане податкове повідомлення-рішення було оскаржене позивачем в адміністративному порядку шляхом подання до ДПС України скарги від 01.02.2022 №3341/6 про його скасування.

Рішенням ДПС України від 30.06.2022 №6344/6/99-00-06-01-02-06 податкове повідомлення-рішення від 13.12.2021 № 30334/10-36-18-12 залишено без змін, а скаргу позивача - без задоволення.

Не погоджуючись з правомірністю прийняття контролюючим органом спірного податкового повідомлення-рішення, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Спірні правовідносини врегульовано нормами Податкового кодексу України (далі - ПК України) в частині відносин, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядку їх адміністрування, платників податків та зборів, їх прав та обов`язків, компетенції контролюючих органів, повноважень і обов`язків їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальності за порушення податкового законодавства.

Пунктом 200.1 ст.200 ПК України передбачено, що сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Згідно з положеннями пункту 200.4 ст. 200 ПК України при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:

а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Процедура заповнення податкових декларацій з податку на додану вартість визначається Порядком заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 № 21, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за № 159/28289 зі змінами та доповненнями (далі - Порядок № 21).

Відповідно до п. 6 розділу ІІІ Порядку №21, платник податку самостійно обчислює суму податкового зобов`язання, яку зазначає в податковій звітності. Дані, наведені в податковій звітності, мають відповідати даним бухгалтерського та податкового обліку платника.

Підпунктом 5 п. 5 розд. V Порядку №21 визначено, що сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3 податкової декларації з ПДВ (далі - декларація)), відображається у рядку 21 декларації та переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду.

У складі податкової декларації з ПДВ подаються передбачені Порядком № 21 додатки (у разі заповнення даних у відповідних рядках декларації) (п. 9 розд. ІІІ Порядку № 21).

Сума, відображена у рядку 21 «сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду» розшифровується у Додатку 2 до податкової декларації з ПДВ, який називається «Довідка про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2)». Деталізація від`ємного значення здійснюється в частині періодів його виникнення.

Відповідно до листа ДФС України від 22.07.2016 №24830/7/99-99-15-03-02-17 «Про внесення змін до форми податкової декларації з податку на додану вартість»: «При заповненні як додатка 2 (Д2), так і таблиці 2 додатка 3 (Д3) до декларації з податку на додану вартість доцільно застосовувати принцип хронології формування від`ємного значення, згідно з яким податкові зобов`язання поточного (звітного) періоду зменшуються на суму податкового кредиту у хронологічному порядку його виникнення від найдавнішого до найновішого».

З матеріалів справи встановлено, що позивачем 19.10.2021 подано до контролюючого органу податкову декларацію з податку на додану вартість за вересень 2021 року разом із додатками №1 та №2.

В декларації за вересень 2021 року задекларовано від`ємне значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного (звітного) податкового періоду у розмірі 3 670 212,00 грн.

Згідно з Додатком №2 «Довідка про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2) до декларації з податку на додану вартість за вересень 2021 року, значення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного (звітного) податкового періоду у розмірі 3 670 212,00 грн. виникло за 8 місяць 2021 року (652 141,00 грн.), за 7 місяць 2021 року (360 894,00 грн.), за 6 місяць 2021 року (890 277,00 грн.), за 5 місяць 2021 року (758 940,00 грн.), за 4 місяць 2021 року (1 007 960,00 грн.).

На підставі дослідження податкової декларації за вересень 2021 року, контролюючим органом встановлено завищення ПП «Коритищанське» від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного (звітного) податкового періоду по декларації з податку на додану вартість за вересень 2021 року в розмірі 3 018 071,00 грн.

Позиція контролюючого органу ґрунтується на тому, що у Додатку № 2 Довідка про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2) до декларації з податку на додану вартість за вересень 2021 року, ПП «Коритищанське» не відображено звітний (податковий) період, у якому виникла сума від`ємного значення ПДВ (зокрема, не вказано рік виникнення від`ємного значення), що за доводами відповідача, спричинило невідповідність даних декларації з ПДВ в частині задекларованої суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21) з даними, задекларованими у відповідних рядках Додатку 2 (розшифровка періодів виникнення від`ємного значення).

Оцінюючи наведені доводи відповідача, суд зазначає наступне.

З матеріалів справи судом установлено, що 20.05.2021 ПП «Коритищанське» подано податкову декларацію з податку на додану вартість за квітень 2021 року, у якій вказано наступні показники: рядок 9 (податкове зобов`язання) - грн., рядок 17 (податковий кредит) 2 807 675 грн., рядок 16.1 (значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду) 1 413 768 грн., рядок 21 (сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (переноситься до рядка 16.1. декларації наступного звітного (податкового) періоду) 2 807 675 грн.

18.06.2021 ПП «Коритищанське» подано податкову декларацію з податку на додану вартість за травень 2021 року, у якій вказано наступні показники: рядок 9 (податкове зобов`язання) 397 206 грн., рядок 17 (податковий кредит) 3 566 615 грн., рядок 16.1 (значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду) 2 806 675 грн., рядок 21 (сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (переноситься до рядка 16.1. декларації наступного звітного (податкового) періоду) 3 169 409 грн.

19.07.2021 ПП «Коритищанське» подано податкову декларацію з податку на додану вартість за червень 2021 року, у якій вказано наступні показники: рядок 9 (податкове зобов`язання) грн., рядок 17 (податковий кредит) 4 059 686 грн., рядок 16.1 (значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду) 3 169 409 грн., рядок 21 (сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (переноситься до рядка 16.1. декларації наступного звітного (податкового) періоду) 4 059 686 грн.

18.08.2021 ПП «Коритищанське» подано податкову декларацію з податку на додану вартість за липень 2021 року, у якій вказано наступні показники: рядок 9 (податкове зобов`язання) 197 618 грн., рядок 17 (податковий кредит) 4 420 590 грн., рядок 16.1 (значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду) 4 059 686 грн., рядок 21 (сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (переноситься до рядка 16.1. декларації наступного звітного (податкового) періоду) 4 222 962 грн.

17.09.2021 ПП «Коритищанське» подано податкову декларацію з податку на додану вартість за серпень 2021 року, у якій вказано наступні показники: рядок 9 (податкове зобов`язання) 157 760 грн., рядок 17 (податковий кредит) 5 032 863 грн., рядок 16.1 (значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду) 4 222 962 грн., рядок 21 (сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (переноситься до рядка 16.1. декларації наступного звітного (податкового) періоду) 4 875 103 грн.

З аналізу зазначених вище податкових декларацій слідує, що податкова звітність з податку на додану вартість за вересень 2021 року подана з врахуванням даних, вказаних у податкових деклараціях за попередні звітні періоди і помилок у декларуванні показників за вересень 2021 року не встановлено.

Суд також зауважує, що розбіжностей у сумах податку на додану вартість, які зазначені в податковій декларації за звітний період - вересень 2021 року, в акті перевірки на встановлено.

Жодних зауважень щодо достовірності та правильності визначення сум податку на додану вартість у податковій звітності за вересень 2021 року відповідач під час розгляду справи в суді не висловлював.

Тобто, в даному випадку має місце механічна помилка при заповненні Додатку №2 «Довідка про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду» (Д2) до декларації з податку на додану вартість за вересень 2021 року в частині періодів, у якому виникло від`ємне значення.

Водночас, контролюючим органом не було враховано, що неточність, яка допущена позивачем під час заповнення податкової звітності, є виключно помилкою, яка не впливає на фінансовий результат, не призвела до формування необґрунтованих сум від`ємного значення та не може бути підставою для його зменшення.

Згідно з п. 109.1 ст. 109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

У постанові від 12.06.2018 у справі №812/1294/17 Верховний Суд дійшов висновку, що допущена позивачем помилка при зазначені звітного (податкового) періоду, у якому виникло від`ємне значення, у додатку 3 до податкової декларації з податку на додану вартість у червні 2017 року не потягло за собою помилкове визначення суми податку, фактично сплаченої у попередніх та звітному (податковому) періодах постачальниками товарів/послуг до Державного бюджету України у червні 2017 року, що доводить безпідставність зменшення відповідачем суми бюджетного відшкодування та застосування штрафних (фінансових) санкцій спірним податковим повідомленням-рішенням.

Крім того, у постанові від 15.06.2020 у справі №440/17/19 Верховний Суд зазначив, що «Ураховуючи, що реальність вищевказаних господарських операцій податковим органом під сумнів не ставиться, колегія суддів погоджується з висновком судів попередніх інстанцій про те, що некоректне заповнення реквізитів контрагентів платника (ІПН) саме по собі не призвело до заявлення до відшкодування необґрунтованих сум і не може бути підставою для відмови у бюджетному відшкодуванні».

Також Верховний Суд у постанові від 10.09.2019 у справі №826/11818/13-а вказав, що «підставою для зменшення розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість є встановлення в ході перевірки результатів діяльності платника податків безпідставного завищення відповідного показника».

Оскільки помилкове зазначення позивачем звітного (податкового) періоду не вплинуло на розрахунки позивача з бюджетом, то зменшення суми від`ємного значення, яке зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, в даному випадку, є необґрунтованим.

Тобто, податковим правопорушенням є не будь-які арифметичні чи методологічні помилки, а лише ті, які призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, а в цих спірних правовідносинах до неправильного формування податкового кредиту та завищення суми від`ємного значення ПДВ.

Ураховуючи наведене, висновок податкового органу про порушення позивачем вимог податкового законодавства, у зв`язку з допущеною платником податку помилкою при подачі декларації, що виразилась у незазначенні звітного (податкового) періоду, у якому виникло від`ємне значення, є безпідставним.

При цьому, застосування такої відповідальності у вигляді зменшення суми від`ємного значення, яке зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду є неспівмірним до зробленої ним технічної помилки у заповненні декларації.

Таким чином, суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення від 13.12.2021 №30334/10-36-18-12 є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Що стосується зауважень позивача про неврахування контролюючим органом уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок до податкової декларації з податку на додану вартість від 19.10.2021 № , поданого після отримання акту камеральної перевірки, суд зазначає наступне.

Пунктом 50.1 статті 50 ПК України передбачено, що у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку

Ця норма зобов`язує платника податку надіслати до контролюючого органу уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою уточнюючого розрахунку, чинного на час подання, або виправити помилку шляхом відображення уточнюючих показників у складі поточної декларації за будь-який наступний податковий період.

Пунктом 50.2 статті 50 ПК України також визначено, що платник податків під час проведення документальних планових та позапланових перевірок не має права подавати уточнюючі розрахунки до поданих ним раніше податкових декларацій за будь-який звітний (податковий) період з відповідного податку і збору, який перевіряється контролюючим органом.

Тобто, подією, з настанням якої пункт 50.2 статті 50 ПК України пов`язує припинення права платника на уточнення показників раніше поданої звітності, є проведення саме документальної планової або позапланової перевірки.

Отже, у випадках отримання акта камеральної перевірки щодо певної податкової декларації платник податків не обмежений у праві подати уточнюючий розрахунок до цієї декларації.

Праву платника податку подати уточнюючу податкову декларацію кореспондує обов`язок контролюючого органу прийняти таку декларацію, провести в установлений строк камеральну перевірку та за її результатами здійснити відповідні дії.

Таким чином, після проведення камеральної перевірки і до прийняття контролюючим органом податкового повідомлення-рішення за наслідками такої перевірки, платник має право подавати уточнюючі розрахунки, а контролюючий орган, приймаючи відповідне податкове повідомлення-рішення за наслідками такої камеральної перевірки, повинен встановити дійсний обов`язок платника зі сплати податку з урахуванням даних уточнюючого розрахунку.

Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 04 вересня 2018 року у справі №813/1977/14.

Відповідно до п. 86.8 ст. 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Беручи до уваги те, що позивач скористався правом на подання заперечень на акт камеральної перевірки та листом Головного управлінням ДПС у Київській області від 09.12.2021 №20137/12/10-36-18-04 залишено такі заперечення без задоволення, суд констатує, що Головне управління ДПС у Київській області станом на 15.12.2021 набуло право на прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення на підставі відомостей, зафіксованих в акті перевірки, без урахування уточнюючого розрахунку, поданого ПП «Коритищанське» 24.12.2021.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На виконання цих вимог відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду належних і достатніх доказів, які доводили б факт порушення позивачем вимог податкового законодавства України.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

При вирішенні даної справи суд враховує, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29).

На переконання суду, питання, які можуть вплинути на результат розгляду даної справи, судом було розглянуто та надано їм оцінку у повній мірі.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем за подання адміністративного позову сплачено судовий збір у розмірі 24 810,00 грн., що підтверджується платіжними дорученнями від 12.07.2022 №2080 на суму 2481,00 грн. та від 28.07.2022 №2162 на суму 22 329,00 грн. Доказів понесення інших витрат суду не надано.

Відтак, зважаючи на задоволення позовних вимог, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору на суму 24 810,00 грн. підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у Київській області.

Керуючись статтями 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Київській області від 13.12.2021 №30334/10-36-18-12.

3. Стягнути на користь Приватного підприємства «Коритищанське» (ідентифікаційний код 33111530, місцезнаходження: 08807, Київська область, Обухівський район, с. Коритище, вул. Чапаєва, буд. 9а) судовий збір у сумі 24 810,00 грн. (двадцять чотири тисячі вісімсот десять грн. 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код відокремленого підрозділу 44096797, місцезнаходження: 03151, м.Київ, вул. Святослава Хороброго, 5-А).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повний текст рішення суду складено 20.12.2022 р.

Суддя Кушнова А.О.