Справа № 140/7457/22
Суддя: Сорока Юрій Юрійович
Дата ухвалення: 2022-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2022 року ЛуцькСправа № 140/7457/22

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Сороки Ю.Ю.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління ДПС у Волинській області №6-дс від 09.11.2022 року про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, визнання протиправним та скасування наказу Головного управління ДПС у Волинській області №499-о від 10.11.2022 року про звільнення ОСОБА_1 з посади головного державного інспектора відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального, управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Волинській області, поновлення ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального, управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Волинській області з 10 листопада 2022 року та стягнення з Головного управління ДПС у Волинській області середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач працювала на посаді головного державного інспектора відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Волинській області. Наказом в.о. начальника ГУ ДПС у Волинській області №499-о від 10.11.2022 припинено державну службу та звільнено позивача з посади головного державного інспектора відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Волинській області 10 листопада 2022 року згідно з пунктом 4 частини 1 статті 87 Закону України «Про державну службу». Підставою звільнення є наказ Головного управління ДПС у Волинській області від 09.11.2022 №6-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби».

Позивач вважає накази ГУ ДПС у Волинській області від 09.11.2022 №6-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби» та №499-о від 10.11.2022 про звільнення ОСОБА_1 з посади головного державного інспектора відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального, управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Волинській області протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки до позивача на її думку необґрунтовано застосовано крайню міру дисциплінарного впливу - звільнення з посади, так як ні підприємцю, ні державі збитки завдані не були, оскільки податки та збори сплачені вчасно та у повному обсязі.

Крім того, в оскаржуваному наказі №6-дс від 09.11.2022 є посилання в резолютивній частині наказу на ч.3 ст.66 Закону України «Про державну службу», яка передбачає за дане порушення дисциплінарну відповідальність у вигляді догани, а не звільнення зі служби. При цьому суть самого порушення вказує на дисциплінарний проступок, передбачений п.5 ч.2 ст.65 Закону України «По державну службу», а саме: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків.

У зв`язку із чим вважає, що відповідачем були неправильно кваліфіковані дії позивача, а тому звільнення з посади є незаконним.

Ухвалою суду від 16.11.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у даній справі, ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

У відзиві на позовну заяву на позовну заяву представник відповідача Головного управління ДПС у Волинській області позов не визнав, просив відмовити в його задоволенні, мотивуючи тим, що відповідно до наказу ГУ ДПС у Волинській області від 29.09.2022 №440 «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 » розпочате дисциплінарне провадження щодо позивачки.

Підставами для порушення дисциплінарного провадження слугувала доповідна записка сектору з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Волинській області від 23.09.2022 №157/03-20-14-04 про результати службової перевірки управління контролю за підакцизними товарами за фактом видачі ліцензії №2203355 фізичній особі - підприємцю ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1

Підставою для таких висновків став акт перевірки від 22.09.2022 №156/03-20-14-13.

Так, під час перевірки встановлено, що фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 (юридична адреса: АДРЕСА_1 ), через електронний кабінет платника за №ЕКПП/12953/АП/14-29 від 03.08.2022 подано заяву для отримання ліцензії на право здійснення торгівлею алкогольними напоями за місцем здійснення торгівлі за адресою: АДРЕСА_2 , магазин « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

На підставі даної заяви 08.08.2022 головним державним інспектором відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального Бахтай Оленою Володимирівною проведено розгляд поданих документів та внесена заява №ЕКПП/12953/АП/14-29 від 03.08.2022 по фізичній особі-підприємцю ОСОБА_2 в базу ліцензійного реєстру.

В порушення вимог підпункту 3.2 пункту 3 Рекомендацій щодо організації роботи головних управлінь ДФС України із приймання документів та видачі ліцензій на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями та тютюновими виробами, затверджених наказом ДФС України від 24.10.2014 №213 (із змінами), та на підставі наказу ДПС від 28.03.2022 №173 «Про забезпечення безперебійної роботи територіальних органів ДПС» (зі змінами), у редакції наказу ДПС від 28.03.2022 №173 без належної перевірки документів, які подані фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 , головним державним інспектором Бахтай Оленою Володимирівною по Головному управлінню ДПС у Миколаївській області внесена згадана заява до баз даних ліцензійного реєстру.

У відповідності до вимог підпункту 3.1 пункту 3 Рекомендацій щодо організації робили головних управлінь ДФС України із приймання документів та видачі ліцензій на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями та тютюновими виробами, затверджених наказом ДФС України від 24.10.2014 №213 (із змінами), та ст.15, ст.16 Закону №481/95-ВР дана заява мала бути скерована до Головного управління ДПС Київської області та внесена до ліцензійного реєстру їх працівниками.

Як свідчать результати перевірки, головним державним інспектором відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Волинській області Бахтай О.В. не дотримано вимоги посадової інструкції і, як наслідок, перевищено службові повноваження в частині незаконного подання відомостей до Єдиного ліцензійного реєстру суб`єктів господарювання, на право отримання ліцензії ФОП ОСОБА_3 на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями, що призвело до порушення ст.15 Закону №481/95-ВР, підпункту 3.2 пункту 3 Рекомендацій щодо організації роботи Головних управлінь ДФС України із приймання документів та видачі ліцензій на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями та тютюновими виробами, затверджених наказом ДФС України від 24.10.2014 №213 (із змінами), п.3 Положення про комісію з питань ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пальною, затвердженого наказом ГУ ДПС у Волинській області №148 від 06.05.2022 та вбачається вчинення нею дисциплінарного проступку.

В даному випадку достеменно доведено, що ОСОБА_1 вчинила проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на неї обов`язкам, підриває довіру до неї як носія влади.

На підставі наведеного, враховуючи правомірність, на думку відповідача, винесених наказів, похідні позовні вимоги щодо поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку не підлягають задоволенню.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , працювала на посаді головного державного інспектора відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Волинській області.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до наказу ГУ ДПС у Волинській області від 29.09.2022 №440 «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_4 » розпочате дисциплінарне провадження щодо позивачки.

Підставами для порушення дисциплінарного провадження слугувала доповідна записка сектору з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Волинській області від 23.09.2022 №157/03-20-14-04 про результати службової перевірки управління контролю за підакцизними товарами за фактом видачі ліцензії №2203355 фізичній особі - підприємцю ОСОБА_2 , за результатами якої складено акт перевірки від 22.09.2022 №156/03-20-14-13.

В ході перевірки встановлено, що фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 (юридична адреса: АДРЕСА_1 ), через електронний кабінет платника за №ЕКПП/12953/АП/14-29 від 03.08.2022 подано заяву для отримання ліцензії на право здійснення торгівлею алкогольними напоями за місцем здійснення торгівлі за адресою: АДРЕСА_2 , магазин « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

На підставі даної заяви 08.08.2022 головним державним інспектором відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального Бахтай Оленою Володимирівною проведено розгляд поданих документів та внесена заява №ЕКПП/12953/АП/14-29 від 03.08.2022 по фізичній особі-підприємцю ОСОБА_2 в базу ліцензійного реєстру.

Згідно наказу Головного управління ДПС у Волинській області від 06.05.2022 №148 «Про створення комісії», у відповідності до Протоколу №116 від 09.08.2022 членами Комісії з питань ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального розглянуто заяви суб`єктів господарювання, про що внесена інформація про необхідність видання ліцензій відповідно до вимог ст.15 Закону №481/95-ВР.

Розпорядженням в.о.начальника ГУ ДПС у Волинській області №28-р від 09.08.2022 ФОП ОСОБА_2 видано ліцензію на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями. Дане розпорядження погоджене: начальником управління контролю за підакцизними товарами, в.о начальника управління організації роботи, начальником юридичного відділу, завідувачем сектору з питань запобігання та виявлення корупції.

07.09.2022 від ФОП ОСОБА_2 надійшла заява про анулювання ліцензії за помилково поданою заявою за №ЕКПП/12953/АП/14-29 від 03.08.2022.

Розпорядженням ГУ ДПС у Волинській області від 07.09.2022 №51-р анульовано ліцензію ФОП ОСОБА_2 , реєстраційний №2203355, терміном дії з 08.08.2022 до 08.08.2023.

В порушення вимог підпункту 3.2 пункту 3 Рекомендацій щодо організації роботи головних управлінь ДФС України із приймання документів та видачі ліцензій на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями та тютюновими виробами, затверджених наказом ДФС України від 24.10.2014 №213 (із змінами), та на підставі наказу ДПС від 28.03.2022 №173 «Про забезпечення безперебійної роботи територіальних органів ДПС» (зі змінами), у редакції наказу ДПС від 28.03.2022 №173 без належної перевірки документів, які подані фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 , головним державним інспектором Бахтай Оленою Володимирівною по Головному управлінню ДПС у Миколаївській області внесена згадана заява до баз даних ліцензійного реєстру.

Таким чином, перевіркою встановлено головним державним інспектором відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Волинській області Бахтай О.В. не дотримано вимоги посадової інструкції і, як наслідок, перевищено службові повноваження в частині незаконного подання відомостей до Єдиного ліцензійного реєстру суб`єктів господарювання, на право отримання ліцензії ФОП ОСОБА_3 на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями, що призвело до порушення ст.15 Закону №481/95-ВР, підпункту 3.2 пункту 3 Рекомендацій щодо організації роботи Головних управлінь ДФС України із приймання документів та видачі ліцензій на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями та тютюновими виробами, затверджених наказом ДФС України від 24.10.2014 №213 (із змінами), п.3 Положення про комісію з питань ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пальною, затвердженого наказом ГУ ДПС у Волинській області №148 від 06.05.2022 та вбачається вчинення нею дисциплінарного проступку.

Наказом Головного управління ДПС у Волинській області від 09.11.2022 №6-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби» до головного державного інспектора відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Волинській області ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби, за вчинення нею дисциплінарного проступку, передбаченого п.7 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу» .

Згідно наказу в.о. начальника ГУ ДПС у Волинській області №499-о від 10.11.2022 припинено державну службу та звільнено ОСОБА_1 з посади головного державного інспектора відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Волинській області 10 листопада 2022 року згідно з пунктом 4 частини 1 статті 87 Закону України «Про державну службу».

Вважаючи прийняті ГУ ДПС у Волинській області накази від 09.11.2022 №6-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби» та №499-о від 10.11.2022 про звільнення ОСОБА_1 з посади головного державного інспектора відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального, управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Волинській області протиправними та таким, що прийняті з порушенням норм діючого законодавства, позивач звернулася з даним адміністративним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд враховує таке.

Завданням адміністративного судочинства, відповідно до частини першої статті 2 КАС України, є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

В силу частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується, а держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності; громадянам гарантується захист від незаконного звільнення (стаття 43 Конституції України).

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначено Законом України «Про державну службу» №889-VІІІ від 10 грудня 2015 року.

Частина перша статті 1 цього Закону визначає, що державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Службова дисципліна - неухильне додержання Присяги державного службовця, сумлінне виконання службових обов`язків та правил внутрішнього службового розпорядку (пункт 10 частини першої статті 2 Закону).

Відповідно до частини першої статті 64 Закону №889-VІІІ за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з частиною першою статті 65 Закону №889-VІІІ підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Згідно з частиною другою цієї ж статті дисциплінарними проступками є:

1) порушення Присяги державного службовця;

2) порушення правил етичної поведінки державних службовців;

3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу;

4) дії, що шкодять авторитету державної служби;

5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;

6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку;

7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення;

8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця;

9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб;

9-1) порушення вимог Закону України "Про запобігання загрозам національній безпеці, пов`язаним із надмірним впливом осіб, які мають значну економічну та політичну вагу в суспільному житті (олігархів)" у частині подання, дотримання строків подання декларації про контакти державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "А" або "Б";

10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби;

11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення;

12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин;

13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння;

14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення;

15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

Відповідно до частини першої статті 66 Закону №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:

1) зауваження;

2) догана;

3) попередження про неповну службову відповідність;

4) звільнення з посади державної служби.

Статтею 66 Закону України «Про державну службу» обумовлено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: зауваження; догана; попередження про неповну службову відповідність; звільнення з посади державної служби.

Частиною 2 ст.66 Закону України «Про державну службу» передбачено, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, передбаченого п.6 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», суб`єкт призначення або керівник державної служби може обмежитися зауваженням.

Відповідно ч.3 ст.66 Закону України «Про державну службу» у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Згідно ч.4 ст.66 Закону України «Про державну службу» у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 8 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4 та 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність.

Відповідно до ч.5 ст. 66 Закону України «Про державну службу» звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

За кожний дисциплінарний проступок до державного службовця може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

Статтею 67 даного Закону, визначено обставини, що пом`якшують або обтяжують дисциплінарну відповідальність. Так, дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень;

3) високі показники виконання службових завдань;

4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.

Обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця, є:

1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або токсичних засобів;

2) вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення;

3) вчинення проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого державного службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення щодо нього;

4) вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави і суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп;

5) настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.

За змістом статті 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Згідно частини 1 статті 71 Закону №889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

За правилами частини 1 статті 73 Закону №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Частиною другою статті 73 Закону №889-VIII обумовлено, що дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Приписами статті 74 Закону №889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначає Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року №1039 (далі - Порядок №1039).

Згідно із пунктом 2 Порядку №1039 процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.

Вказана процедура є обов`язковою, а вказаний у ній перелік є обов`язковим та не підлягає розширеному тлумаченню.

Відповідно до пункту 3 Порядку №1039 рішення про порушення дисциплінарного провадження приймає: 1) міністр - стосовно державного секретаря відповідного міністерства; 2) суб`єкт призначення - стосовно інших державних службовців: Кабінет Міністрів України - щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А»; голова місцевої держадміністрації - щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії «Б» та здійснюють повноваження керівників державної служби в державних органах; керівник державної служби в державному органі (далі - керівник державної служби) - щодо інших державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В».

Пунктом 13 Порядку №1093 передбачено, що дисциплінарна комісія у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, що регулюють питання здійснення дисциплінарних проваджень, і цим Порядком.

Згідно із пунктом 24 Порядку №1039 з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

У відповідності до пункту 25 Порядку №1039 дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Пунктом 33 Порядку №1039 визначено, що комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити:

чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження;

чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку;

чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби;

чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності;

який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

З аналізу наведених правових норм вбачається, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення може бути вчинення особою дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Ці обставини, як і характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він учинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків з`ясовуються під час службового розслідування та/або прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Рішення суб`єкта призначення про накладення дисциплінарного стягнення має ґрунтуватись на матеріалах дисциплінарної справи, що відповідають вимогам частини другої статті 73 Закону №889-VIII і бути належним чином обґрунтованим.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для винесення оскаржуваних наказів було подання Дисциплінарної комісії з висновком про те, що головним державним інспектором відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Волинській області Бахтай О.В. не дотримано вимоги посадової інструкції і, як наслідок, перевищено службові повноваження в частині незаконного подання відомостей до Єдиного ліцензійного реєстру суб`єктів господарювання, на право отримання ліцензії ФОП ОСОБА_3 на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями, що призвело до порушення ст.15 Закону №481/95-ВР, підпункту 3.2 пункту 3 Рекомендацій щодо організації роботи Головних управлінь ДФС України із приймання документів та видачі ліцензій на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями та тютюновими виробами, затверджених наказом ДФС України від 24.10.2014 №213 (із змінами), п.3 Положення про комісію з питань ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пальною, затвердженого наказом ГУ ДПС у Волинській області №148 від 06.05.2022.

Враховуючи той факт, що перевищення службових повноважень - вид дисциплінарного стягнення, передбачений п.7 ч.2 ст.65 ЗУ "Про державну службу", суд зазначає, що в разі доведення, що державним службовцем вчинено такий дисциплінарний проступок до нього може бути застосований крайній захід дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення відповідно до приписів ч.5 ст.66 ЗУ "Про державну службу".

Водночас, судом встановлено, що наказом Головного управління ДПС у Волинській області від 09.11.2022 №6-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби» до головного державного інспектора відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Волинській області ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення на підставі ч.2 ст.65, ч.3 ст.66 Закону України «Про державну службу».

В свою чергу, ч.3 ст.66 Закону України «Про державну службу» передбачає дисциплінарну відповідальність у вигляді догани, а не звільнення зі служби.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, суть самого порушення, вчиненого ОСОБА_1 , вказує на дисциплінарний проступок, передбачений п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», а саме: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків.

У зв`язку із чим, суд вважає, що відповідачем було неправомірно застосовано вид дисциплінарної відповідальності.

В даному випадку, відповідачем не доведено до яких тяжких наслідків призвели дії позивача, що були підставою для її звільнення із займаної посади, оскільки, як зазначила ОСОБА_1 та не заперечується відповідачем у відзиві на позовну заяву, ні підприємцю, ні державі збитки завдані не були, податки та збори сплачені вчасно та у повному обсязі.

Крім того, як встановлено судом, 07.09.2022 від ФОП ОСОБА_2 надійшла заява про анулювання ліцензії за помилково поданою заявою за №ЕКПП/12953/АП/14-29 від 03.08.2022.

Розпорядженням ГУ ДПС у Волинській області від 07.09.2022 №51-р анульовано ліцензію ФОП ОСОБА_2 , реєстраційний № НОМЕР_2 , терміном дії з 08.08.2022 до 08.08.2023.

З огляду на що слід зазначити, що звільнення зі служби, як вид стягнення, є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Разом з цим, застосовуючи крайню міру дисциплінарного стягнення відповідач повинен був належним чином обґрунтувати необхідність застосування такої міри та неможливість застосування інших видів дисциплінарного стягнення.

Відтак, суд вважає, що застосування відповідачем вказаного виду дисциплінарного стягнення, не взявши до уваги більш м`які види, такі як, зауваження, догана, сувора догана, є крайнім заходом дисциплінарного впливу, а тому рішення про його застосування повинно бути належним чином обґрунтовано.

Суд погоджується з твердженнями податкового органу, в частині того, що позивачем, в даному випадку, було допущено неналежне виконання своїх посадових обов`язків, при цьому суд вважає, що застосування найсуворішого дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є надмірним.

Таким чином, з огляду на викладене вище, суд вважає, що висновки відповідача про застосування до позивача застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення не може бути визнано судом, як рішення суб`єкта владних повноважень, що прийнято у відповідності до вимог ст.2 КАС України, зокрема, прийнято обґрунтовано, з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), добросовісно, розсудливо, пропорційно, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), з урахування права особи на участь у прийнятті рішення, а тому позовні вимоги в частині скасування наказу Головного управління ДПС у Волинській області №6-дс від 09.11.2022 року про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення та скасування наказу Головного управління ДПС у Волинській області №499-о від 10.11.2022 року про звільнення ОСОБА_1 з посади головного державного інспектора відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального, управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Волинській області вважаються судом правомірними, такими, що підлягають задоволенню.

В свою чергу, звільнення працівника з підстав, не передбачених законом, або з порушенням установленого законом порядку свідчить про незаконність такого звільнення та тягне за собою поновлення порушених прав працівника.

Відповідно до частини першої статті 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

При цьому закон не наділяє орган, який розглядає трудовий спір, повноваженнями на обрання іншого способу захисту трудових прав, ніж зазначені в частині першій статті 235 Кодексу законів про працю України, а відтак, встановивши, що звільнення відбулось із порушенням установленого законом порядку, суд зобов`язаний поновити працівника на попередній роботі.

Таким чином, ОСОБА_1 слід поновити на посаді з якої її звільнено, а саме: головного державного інспектора відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального, управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Волинській області з 11.11.2022.

Відповідно до частини 2 статті 235 Кодексу законів про працю України при ухваленні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік.

Середній заробіток працівника визначається відповідно до статті 27 Закону України Про оплату праці за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100 (далі Порядок №100).

З урахуванням цих норм, зокрема абз.3 пункту 2 Порядку №100, середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана виплата, тобто, що передують дню звільнення працівника з роботи.

Згідно з довідкою ГУ ДПС у Волинській області від 05.12.2022 №193/Б/03-2010-02-11 про середньомісячну заробітну плату ОСОБА_1 , середньоденний заробіток позивача складає 999,02 грн.

Пунктом 8 Порядку передбачено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Позивач була звільнена 10.11.2022, середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 11.11.2022 (наступний день після звільнення) по 22.12.2022 (оскільки день винесення рішення являється днем поновлення позивача на посаді) становить 29970,60 грн. (999,02 грн. х 30 робочих днів).

При цьому, суд зауважує, що у пункті 6 Постанови Про практику застосування судами законодавства про оплату праці від 24 грудня 1999 року №13 Пленум Верховного Суду України зазначив, що задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню.

Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення.

Відповідно до пунктів 2, 3 частини першої статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць та поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Отже, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді та стягнення з відповідача на користь позивача грошового утримання в межах стягнення за один місяць в розмірі 29970, 60 грн. слід звернути до негайного виконання.

Керуючись статтями 243, 245, 246, 262 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Волинській області №6-дс від 09.11.2022 року про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Волинській області №499-о від 10.11.2022 року про звільнення ОСОБА_1 з посади головного державного інспектора відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального, управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Волинській області.

Поновити ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального, управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Волинській області з 11 листопада 2022 року.

Стягнути з Головного управління ДПС у Волинській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 29970 (двадцять дев`ять тисяч дев`ятсот сімдесят) гривень 60 копійок.

Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора відділу ліцензування торгівлі підакцизними товарами та зберігання пального, управління контролю за підакцизними товарами Головного управління ДПС у Волинській області та стягнення середнього заробітку в межах суми стягнення за один місяць в розмірі 29970 (двадцять дев`ять тисяч дев`ятсот сімдесят) гривень 60 копійок підлягає до негайного виконання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , ідентифікаційний код НОМЕР_3 ).

Відповідач: Головне управління ДПС у Волинській області (43010, м. Луцьк, Київський майдан, 4, ).

Суддя Ю.Ю. Сорока