Справа № 340/2882/22
Суддя: Г.М. Момонт
Дата ухвалення: 2022-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2022 року м. Кропивницький Справа №340/2882/22

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Момонт Г.М., розглянув у порядку спрощеного провадження (письмового провадження) в м. Кропивницькому адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1

до відповідача: Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області

про визнання протиправним, скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії.

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про:

- визнання протиправним та скасування рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області викладене у формі листа від 06.04.2022 року №2246-2306/П-02/8-1100/22 про відмову яким відмовлено у розгляді заяви ОСОБА_1 від 25.03.2022 року про перерахунок пенсії з 01.01.2020 року та з 01.01.2021 року за довідками Апарату Верховної Ради України про заробітну плату народного депутата України діючого скликання від 10.02.2022 року № 9/1-12/1014 та від 10.02.2022 року №9/1-12/1016;

- зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області перерахунок пенсії ОСОБА_1 з 01 січня 2020 року на підставі довідки Апарату Верховної Ради України від 10.02.2022 року №9/1-12/1014 про заробітну плату народного депутата України діючого скликання та з 01 січня 2021 року на підставі довідки Апарату Верховної Ради України від 10.02.2022 року №9/1-12/1016, з урахуванням доплат та компенсацій, виплатити недоплачений розмір пенсії, після проведення перерахунку з 01 січня 2020 року та в подальшому виплачувати пенсію у підвищеному розмірі без обмеження її граничного розміру.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначила, що позивач отримує пенсію за віком відповідно до Закону України «Про статус народного депутата України», у редакції, яка діяла на час призначення пенсії, у розмірі 90% місячної заробітної плати працюючого народного депутата. Також позивачу виплачується доплата до пенсії за особливі заслуги перед Україною у розмірі 35% мінімальної пенсії за віком.25.03.2022 р. позивач подав уповноваженій особі Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області заяву про перерахунок пенсії з 01 січня 2020 року на підставі довідки Апарату Верховної Ради України від 10.02.2022 р. №9/1-12/1014 про заробітну плату народного депутата України діючого скликання та з 01 січня 2021 року на підставі довідки Апарату Верховної Ради України від 10.02.2022 р. №9/1-12/1016 та виплатою недоплаченого її розміру, після проведення перерахунку, без обмеження її максимального розміру. Відповідачем відмовлено позивачу у проведенні перерахунку пенсії та повернуто усі подані документи у зв`язку з невідповідністю поданої заяви про перерахунок пенсії встановленої форми. Позивач не погоджується з діями відповідача та вважає їх протиправними і такими, що порушують його права. Позиція позивача мотивована наявністю у нього права на перерахунок пенсії за віком відповідно до Закону України «Про статус народного депутата України» з урахуванням розміру заробітної плати працюючого народного депутата України. Також представником позивача вказано, що заява позивача прийнята та зареєстрована уповноваженою особою відповідача. Під час прийняття заяви, уповноваженою особою відповідача не виконано приписи п.3.3 Порядку №22-1 в частині роз`яснення позивачу порядку звернення за перерахунком пенсії та надання позивачу відповідного бланку заяви. Крім того, наголошено, що Закон №1058 та Порядок №22-1 не встановлюють реалізацію права на перерахунок пенсії виключно за заявою встановленого зразка. За переконанням позивача, відмовляючи у розгляді заяви ОСОБА_1 від 25.02.2022 р. про перерахунок пенсії, відповідач вдався до надмірного формалізму та допустив порушення прав та законних інтересів позивача.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву відповідно до якого не погоджується з позовними вимогами (а.с.38-40). Представник відповідача зазначає про порушення позивачем строків звернення до суду. Представник відповідача вказує, що позивачем не дотримано Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», затвердженого постановою Правління Пенсійного фонду України №22-1 від 25.11.2005 р. Головне управління вважає, що подане позивачем звернення у довільній формі не є тим документом, на підставі якого головне управління розглядає питання про перерахунок пенсії, оскільки орган Пенсійного фонду може прийняти певне рішення щодо призначення (перерахунку) чи відмови лише після надходження заяви встановленого зразка з необхідними документами. Представник відповідача зауважує, що відповідь на звернення №2246-2306/П-02/8-1100/22 від 06.04.2022 року не є актом індивідуальної дії суб`єкта владних повноважень та рішенням про відмову у призначенні пенсії, у зв`язку з чим головним управлінням не приймалось рішень та не вчинялось дій по відмові в перерахунку пенсії, а розглянуло звернення в порядку Закону України «Про звернення громадян», у зв`язку з чим заявлені позовні вимоги щодо вирішення спору про перерахунок пенсії є передчасними та необґрунтованими. Представник відповідача наголошує на тому, що у позовних вимогах позивача немає чіткого обґрунтування своїх вимог, тобто не зрозуміло, які саме неправомірні дії щодо неприйнятого рішення за наслідками розгляду звернень вбачає позивач у діях головного управління. Також представник відповідача зазначив, що оскільки головним управлінням не було проведено перерахунок пенсії на підставі нової довідки, позивачем не надано доказів того, що між ним та головним управлінням виник публічно-правовий спір з питання виплати пенсії з обмеженням максимального розміру.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 27.06.2022 р. відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням учасників справи (у письмовому провадженні) (а.с.34).

12.07.2022 р. проведено перше судове засідання та розпочато розгляд справи по суті (а.с.37).

Заяв, клопотань від учасників процесу до суду не надходило. Інші процесуальні дії у справі не вчинялися.

Дослідивши подані позивачем та відповідачем документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, адміністративний суд,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 з 29.12.2009 р. призначено пенсію за вислугу років згідно із «Про статус народного депутата України» від 17.11.1992 р. №2790-ХІІ у розмірі 90% від заробітку (а.с.43).

25.03.2022 р. ОСОБА_1 звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області із заявою про здійснення перерахунку його пенсії з 01 січня 2020 року на підставі довідки Апарату Верховної Ради України від 10.02.2022 р. №9/1-12/1014 про заробітну плату народного депутата України діючого скликання та з 01 січня 2021 року на підставі довідки Апарату Верховної Ради України від 10.02.2022 р. №9/1-12/1016, з урахуванням компенсацію, у зв`язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці, а також виплати недоплаченого розміру пенсії з 01 січня 2020 року та виплату у подальшому пенсії у підвищеному розмірі без обмеження її граничного розміру (а.с.12). До заяви додано довідки Апарату Верховної Ради України №20-19/80 від 10.02.2022 р., №9/1-12/1014 від 10.02.2022 р., №9/1-12/1016 від 10.02.2022 р. (а.с.19-21).

Листом від 06.04.2022 р. №2246-2306/П-02/8-1100/22 Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області повідомило ОСОБА_1 про повернення долучених довідок без розгляду та поінформовано, що для подання заяви про перерахунок пенсії за встановленою формою йому необхідно особисто звернутися до територіального органу Пенсійного фонду України з паспортом, документом, що підтверджує реєстраційний номер облікової картки платника податків та оригіналами довідок, долученими до звернення, або ж подати таку заяву через вебпортал Пенсійного фонду України (а.с.13-14).

Вирішуючи питання щодо дотримання позивачем строку звернення до суду, суд враховує наступне.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У постанові від 24.12.2020 р. у справі №510/1286/16-а (провадження №11-345апп19) Велика Палата Верховного Суду вказала, що визначаючи початок перебігу строку звернення до адміністративного суд, важливо встановити той момент, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення її прав. У спорах, що виникають з органами ПФУ, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу ПФУ відповіді на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів, на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок. Отже, в цьому випадку початок перебігу строку звернення до адміністративного суду слід пов`язувати з датою отримання листа-відповіді, листа-роз`яснення від органу ПФУ на запит особи про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку.

Оскільки на заяву позивача про перерахунок пенсії, відповідь надано листом від 06.04.2022 р., а позовна заява сформована у системі «Електронний суд» 16.06.2022 р. і зареєстрована 20.06.2022 р., тобто з дотриманням строку встановленого ч.2 ст.122 КАС України.

Статтею 46 Конституції України встановлено, що громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

Це право гарантується загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням за рахунок страхових внесків громадян, підприємств, установ і організацій, а також бюджетних та інших джерел соціального забезпечення; створенням мережі державних, комунальних, приватних закладів для догляду за непрацездатними.

Пенсії, інші види соціальних виплат та допомоги, що є основним джерелом існування, мають забезпечувати рівень життя, не нижчий від прожиткового мінімуму, встановленого законом.

Згідно з п.6 ч.1 ст.92 Конституції України виключно законами України визначаються: основи соціального захисту, форми і види пенсійного забезпечення; засади регулювання праці і зайнятості, шлюбу, сім`ї, охорони дитинства, материнства, батьківства; виховання, освіти, культури і охорони здоров`я; екологічної безпеки.

Так, відповідно до Конституції України та Основ законодавства України про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, розроблено Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 09.07.2003 р. №1058-IV (далі за текстом Закон №1058), який визначає принципи, засади і механізми функціонування системи загальнообов`язкового державного пенсійного страхування, призначення, перерахунку і виплати пенсій, надання соціальних послуг з коштів Пенсійного фонду, що формуються за рахунок страхових внесків роботодавців, бюджетних та інших джерел, передбачених цим Законом, а також регулює порядок формування Накопичувального пенсійного фонду та фінансування за рахунок його коштів видатків на оплату договорів страхування довічних пенсій або одноразових виплат застрахованим особам, членам їхніх сімей та іншим особам, передбаченим цим Законом.

Частиною 1 статті 44 Закону №1058 визначено, що призначення (перерахунок) пенсії здійснюється за зверненням особи або автоматично (без звернення особи) у випадках, передбачених цим Законом.

Звернення за призначенням (перерахунком) пенсії здійснюється шляхом подання заяви та інших документів, необхідних для призначення (перерахунку) пенсії, до територіального органу Пенсійного фонду або до уповноваженого ним органу чи уповноваженої особи застрахованою особою особисто або через законного представника недієздатної особи, особи, дієздатність якої обмежена, малолітньої або неповнолітньої особи.

Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсії визначається правлінням Пенсійного фонду за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері соціального захисту населення.

Відповідно до ч.5 ст.45 Закону №1058 документи про призначення (перерахунок) пенсії розглядає територіальний орган Пенсійного фонду та не пізніше 10 днів з дня їх надходження приймає рішення про призначення (перерахунок) або про відмову в призначенні (перерахунку) пенсії.

Цей строк може бути продовжено за рішенням керівника територіального органу Пенсійного фонду України на строк проведення додаткової перевірки достовірності відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, умов їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством, для визначення права на пенсію, але не більше ніж на 15 днів.

Постановою Правління Пенсійного фонду України від 25.11.2005 р. №22-1 затверджено Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» (далі за текстом Порядок №22-1).

Пунктом 1.1 розділу І Порядку №22-1 визначено, що заява про призначення, перерахунок, поновлення пенсії, переведення з одного виду пенсії на інший (Заява про призначення/перерахунок пенсії додаток 1).

Згідно з 4.1 розділу IV Порядку №22-1 заяви, що подаються особами відповідно до цього Порядку, реєструються в електронному журналі звернень органу, що призначає пенсію.

Заяви про перерахунок пенсії, поновлення виплати раніше призначеної пенсії, переведення з одного виду пенсії на інший, припинення перерахування пенсії на поточний рахунок пенсіонера в банку та отримання пенсії за місцем фактичного проживання, продовження виплати пенсії за довіреністю, виплату частини пенсії на непрацездатних членів сім`ї особи, яка перебуває на повному державному утриманні, виплату пенсії за шість місяців наперед у зв`язку з виїздом на постійне місце проживання за кордон, переведення виплати пенсії за новим місцем проживання, виплату недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю пенсіонера, працевлаштування (звільнення), початок (припинення) діяльності, пов`язаної з отриманням доходу, що є базою нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування приймаються органом, що призначає пенсію, за наявності в особи всіх необхідних документів.

Пунктом 4.2 розділу IV Порядку №22-1 визначено, що при прийманні документів працівник структурного підрозділу, який здійснює прийом та обслуговування осіб: ідентифікує заявника (його представника); надає інформацію щодо умов та порядку призначення (перерахунку) пенсії; реєструє заяву, перевіряє зміст і належне оформлення наданих документів, відповідність викладених у них відомостей про особу даним паспорта; уточнює інформацію про факт роботи (навчання, служби, підприємницької діяльності) і про інші періоди діяльності до 01 січня 2004 року, що можуть бути зараховані до страхового стажу. У разі необхідності роз`яснює порядок підтвердження страхового стажу, повідомляє про право особи на здійснення доплати до мінімального страхового внеску відповідно до частини третьої статті 24 Закону, та/або на добровільну участь у системі загальнообов`язкового пенсійного страхування; з`ясовує наявність у заявника особливого (особливих) статусу (статусів), особливих заслуг, інших обставин, які можуть бути підставою для встановлення підвищень, надбавок, доплат; повідомляє про необхідність дооформлення документів або надання додаткових документів у тримісячний строк з дня подання заяви про призначення пенсії, у разі неналежного оформлення поданих документів або відсутності необхідних документів; сканує документи. На створені електронні копії накладає кваліфікований електронний підпис; надсилає запити про витребування з відповідних інформаційних систем необхідних відомостей, передбачених пунктом 2.28 розділу II цього Порядку; повідомляє про можливості подавати заяви через вебпортал; видає особі або посадовій особі розписку із зазначенням дати прийняття заяви, переліку одержаних і відсутніх документів, строку подання додаткових документів для призначення пенсії та пам`ятку пенсіонеру (додаток 6). Скановані розписка та пам`ятка пенсіонеру зберігаються в електронній пенсійній справі; повідомляє особу, у вибраний нею спосіб, про відсутність відомостей або/та наявність розбіжностей у відповідних інформаційних системах та строки подання необхідних документів для призначення пенсії, не пізніше двох робочих днів після отримання відповіді органу, який веде відповідний інформаційний реєстр.

Після реєстрації заяви та сканування копій документів засобами програмного забезпечення за принципом екстериторіальності визначається структурний підрозділ органу, що призначає пенсію, який формує атрибути сканованих документів (із зазначенням часу їх створення), електронну пенсійну справу.

Таким чином, Порядком №22-1 установлено форму заяви про призначення/перерахунок пенсії.

Суд зауважує, що метою встановлення форм документів, у тому числі заяви про призначення/перерахунок пенсії, є уніфікація діловодства та забезпечення відображення особою усієї інформації необхідної для вирішення відповідного питання.

Водночас не дотримання особою встановленої форми при зверненні за перерахунком пенсії не може бути підставою для не розгляду поданої заяви по суті і не прийняттю рішення, за умови, якщо така заява містить необхідну інформацію, яка дає змогу оцінити намір заявника.

Більш того, обов`язок перевірки змісту та належного оформлення поданих особою документів покладається на працівника структурного підрозділу, який здійснює прийом та обслуговування осіб, а тому не дотримання форми заяви, яка прийнята і зареєстрована уповноваженою особою відповідача, не може ставитися в провину заявнику.

Судом встановлено, що заява ОСОБА_1 від 25.03.2022 р. складена не за формою, визначеною у додатку 1 до Порядку №22-1, однак містить усю необхідну інформацію, яка надає змогу зрозуміти волевиявлення заявника, а саме: здійснення перерахунку його пенсії з 01 січня 2020 року на підставі довідки Апарату Верховної Ради України від 10.02.2022 р. №9/1-12/1014 про заробітну плату народного депутата України діючого скликання та з 01 січня 2021 року на підставі довідки Апарату Верховної Ради України від 10.02.2022 р. №9/1-12/1016, з урахуванням компенсацію, у зв`язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці, а також виплати недоплаченого розміру пенсії з 01 січня 2020 року та виплату у подальшому пенсії у підвищеному розмірі без обмеження її граничного розміру.

Зазначена заява Головним управлінням Пенсійного фонду України в Кіровоградській області по суті не розглянута, рішення не прийнято. Натомість посилання відповідача на недотримання заявником порядку звернення до Пенсійного фонду із заявою про перерахунок пенсії, суд розцінює як надлишковий формалізм, який призвів до порушення прав та інтересів позивача, як пенсіонера (верстви населення, яка навпаки потребує особливої уваги з боку держави в частині дотримання конституційних гарантій).

Суд зауважує, що Верховний Суд під час розгляду справ у яких відповідачем виступали територіальні органи Пенсійного фонду України неодноразово звертав увагу на недопустимості прояву формалізму під час розгляду заяв, зокрема у рішеннях від 11.05.2022 р. №520/4803/19 (К/9901/29833/19), від 14.05.2020 р. №295/10671/16-а (К/9901/45286/18).

Вирішуючи позовну вимогу про визнання протиправним та скасування рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області викладене у формі листа від 06.04.2022 року №2246-2306/П-02/8-1100/22 про відмову яким відмовлено у розгляді заяви ОСОБА_1 від 25.03.2022 року про перерахунок пенсії з 01.01.2020 року та з 01.01.2021 року за довідками Апарату Верховної Ради України про заробітну плату народного депутата України діючого скликання від 10.02.2022 року № 9/1-12/1014 та від 10.02.2022 року №9/1-12/1016, суд враховує, що зазначений позивачем лист не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні пунктів 18, 19 статті 4 КАС України. Більш того, листом від 06.04.2022 року №2246-2306/П-02/8-1100/22 не відмовлено позивачу у перерахунку пенсії, а лише повідомлено про повернення документів без розгляду.

Зважаючи на викладене, зазначена позовна вимога задоволенню не підлягає.

Разом з тим, під час розгляду справи встановлено, що відповідачем допущено протиправну бездіяльність щодо розгляду заяви позивача від 25.03.2022 р. про перерахунок пенсії та прийняття рішення за результатом такого розгляду, а тому відповідно до ч.2 ст.9 КАС України, з метою ефективного захисту прав позивача, суд вважає за необхідне визнати протиправною саме відповідну бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області.

Оскільки заява позивача не розглянута по суті, відповідачем не надано оцінки наявності у ОСОБА_1 права на перерахунок пенсії з 01.01.2020 року та з 01.01.2021 року за довідками Апарату Верховної Ради України про заробітну плату народного депутата України діючого скликання від 10.02.2022 року № 9/1-12/1014 та від 10.02.2022 року №9/1-12/1016, належним способом захисту порушеного права буде зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області розглянути заяву позивача від 25.03.2022 р. про перерахунок пенсії та не прийняття рішення за результатом такого розгляду.

Згідно з ч.ч.1, 3 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Згідно з ч.1 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

З огляду на п.п.1 ч.3 ст.132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

З огляду на п.1 ч.3 ст.134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Згідно з ч.4 ст.134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Частиною 5 статті 134 КАС України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Відповідно до ч.ч.6, 7 ст.134 КАС України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Статтею 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 р. №5076-VI встановлено, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини наведеної, зокрема, у п.95 рішення від 26.02.2015 р. у справі «Баришевський проти України», п.80 рішення від 12.10.2006 р. у справі «Двойних проти України», п.88 рішення від 30.03.2004 р. у справі «Меріт проти України». заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

При цьому, зважаючи на практику Європейського суду з прав людини (рішення від 23.01.2014 р. у справі «East/West Aliance Limited» проти України»), обґрунтованим слід вважати розмір витрат, що є співмірним до складності справи, виконаних адвокатом робіт (наданих послуг) та часом, витраченим на виконання таких робіт (надання послуг), обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, а також з ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

З огляду на правову позицію Верховного Суду наведену у додатковій постанові від 05.09.2019 р. у справі №826/841/17 (провадження №К/9901/5157/19), суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, за наявності заперечень іншої сторони, з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою. Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої постановлено рішення, всі її витрати на правничу допомогу, якщо, керуючись принципом справедливості як одного з основних елементів принципу верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, зважаючи на складність справи, якість підготовленого документа, витрачений адвокатом час тощо, є неспівмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.

При зверненні до суду позивачем понесені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 992,80 грн (а.с.31) та на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000,00 грн (а.с.25).

Так, 04.02.2022 р. між адвокатським бюро «Ксенії Петренко» та ОСОБА_1 (Клієнт) укладено договір про надання правничої (правової) допомоги №0402/01-2022 відповідно до якого клієнт доручив адвокату, а адвокат прийняв на себе зобов`язання надавати правничу (правову) допомогу на умовах, передбачених цим договором, а клієнт зобов`язався оплатити надання правничої допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання цього Договору (а.с.22-24).

Відповідно до п.1.2 Договору правнича (правова) допомога надається в усіх органах державної влади та управління, підприємствах, установах та організаціях незалежно від форми власності та підпорядкування, будь-яких правоохоронних органах та усіх судах системи судоустрою України з питання перерахунку пенсії, як народному депутату України у правовідносинах з Головним управлінням Пенсійного фонду України в Кіровоградській області (а.с.22).

Пунктами 3.1, 3.2 Договору передбачено, що розмір та розрахунок гонорару, порядок та строки його внесення визначаються за домовленістю сторін.

На визначення розміру гонорару адвоката впливають строки та результати вирішення спірних правовідносин, ступінь складності справи, обсяг часу і роботи для належного виконання доручення, ступінь складності правових питань, що стосуються доручення; вірогідність того, що прийняття адвокатом доручення перешкоджатиме прийняттю інших доручень або суттєво ускладнить їх виконання в звичайному робочому режимі; необхідність виїзду у відрядження та сума додаткових витрат в зв`язку з цим; роль адвоката в досягненні результату якого бажає клієнт; досягнення за результатами виконання доручення позитивного результату, якого бажає Клієнт; особливі вимоги Клієнта щодо строку виконання доручення (а.с.23).

З огляду на п.п.3.3 Договору сторони дійшли згоди, що розмір гонорару адвоката за надання правової допомоги за підготовку справи до судового розгляду та під час розгляду справи судом першої інстанції, встановлюється у фіксованому розмірі та становить 10000 грн (а.с.23)

04.02.2022 р. ОСОБА_1 сплачено адвокатському бюро «Ксенії Петренко» гонорар у розмірі 10 000,00 грн відповідно до договору №0402/01-2022 від 04.02.2022 р., що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера №0402/01-2022 (а.с.25).

З огляду на критерії реальності витрат на професійну правничу допомогу, судом встановлено, що сума гонорару за надану професійну правничу (правову) допомогу не є співмірною зі складністю справи, обсягом виконаних адвокатом робіт і часом, який підлягав витраті адвокатом на виконання відповідних робіт, а також умовам визначеним п.3.2 Договору, оскільки підготовка позовної заяви з додатками у даній справі не вимагала великого обсягу юридичної і технічної роботи.

При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої було ухвалено рішення, усі витрати на правничу допомогу, якщо, керуючись принципом справедливості встановить, що розмір витрат, визначений стороною є завищеним відносно іншої сторони.

На підставі викладеного, суд вважає обґрунтованими, співмірними, пов`язаними з розглядом даної справи та такими, що підтверджені належними доказами витрати позивача на професійну правничу допомогу в розмірі 3 000,00 грн.

Зважаючи на викладене, підлягають стягненню на користь ОСОБА_1 понесені ним судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 908,00 грн пропорційно до задоволених позовних вимог у розмірі 496,20 грн та на професійну правничу допомогу пропорційно до задоволених позовних вимог у розмірі 1 500,00 грн, за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області.

Керуючись ст.ст.132, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити частково.

2. Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області щодо розгляду заяви ОСОБА_1 від 25 березня 2022 року про перерахунок пенсії та прийняття рішення за результатом розгляду.

3. Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області (м. Кропивницький, вул. Соборна, 7-а, ) розглянути заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) від 25 березня 2022 року про перерахунок пенсії та прийняти рішення за результатом розгляду.

4. У задоволенні інших позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) понесені ним судові витрати у загальному розмірі 1 996,20 грн (одна тисяча дев`ятсот дев`яносто шість грн 20 коп.), у тому числі судовий збір у розмірі 496,20 грн (чотириста дев`яносто шість грн 20 коп.) та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 1 500,00 грн (одна тисяча п`ятсот грн 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду в Кіровоградській області (м. Кропивницький, вул. Соборна, 7-а, ).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення.

Дата складання повного рішення суду 21 грудня 2022 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.М. Момонт