Справа № 640/22789/21
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2022-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого-судді Парінова А.Б.,

суддів: Беспалова О.О.,

Грибан І.О.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київської митниці на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Дьюті Фрі Пі Джей Юкрейн" до Київської митниці про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов товариства з обмеженою відповідальністю Дьюті Фрі Пі Джей Юкрейн (далі також ТОВ Дьюті Фрі Пі Джей Юкрейн, позивач) до Київської митниці Держмитслужби в якому позивач, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Київської митниці від 27 липня 2021 року №№ 0000016/7.8-19-02, 0000017/7.8-19-02, 0000018/7.8-19-02.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що висновки акту перевірки, на підставі яких були прийняті оскаржувані податкові повідомлення-рішення, не відповідають дійсним обставинам справи та нормам чинного законодавства, і тому позивач вважає спірні рішення протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю Дьюті Фрі Пі Джей Юкрейн задоволено:

- визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення Київської митниці від 27 липня 2021 року №0000016/7.8-19-02, №0000017/7.8-19-02 та №0000018/7.8-19-02;

- стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці на користь товариства з обмеженою відповідальністю Дьюті Фрі Пі Джей Юкрейн понесені останнім судові витрати у розмірі 22 700, 00 грн. (двадцять дві тисячі сімсот гривень).

Не погоджуючись із зазначеним рішенням, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. Свої вимоги мотивує тим, що судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права. Зокрема, апелянт вказує, що судом першої інстанції не було належним чином досліджено всі обставини справи, зокрема не надано належної оцінки твердженню Митного органу, що позивачем не надано фіскальних чеків на 130800 шт. та 4211200 шт. на продукцію, якої не вистачає і судом першої інстанції не досліджувалися докази, які містяться в матеріалах справи, зокрема чеки, які надані позивачем до матеріалів справи. Крім того, відповідач звертає увагу, що на дату 01.11.2020 на рейс WZZ, з 131 пасажирів із них 62 пасажира (кількість чеків за рейсом) придбало 99 коробок цигарок, вага яких порушує правили перевезення багажу в салоні.

Представник позивача в судові засідання не з`являвся, хоча був належним чином повідомлений про розгляд справи.

На адресу суду апеляційної інстанції від позивача надійшов письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач зазначає, що відповідачем оскаржується рішення суду від 17 листопада 2021 року, яке не існує, а отже апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 2 статті 309 КАС України у виняткових випадках та з урахуванням особливостей розгляду справи апеляційний суд може продовжити строк розгляду справи, про що постановляє ухвалу.

Пунктом 1 статті 6 ратифікованої Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997 року Конвенції про захист прав людини та основних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку.

Згідно п. 26 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів ухвалення рішення в розумні строки відповідно до статті 6 Конвенції також можна вважати важливим елементом його якості. Проте, можливе виникнення суперечностей між швидкістю проведення процесу та іншими чинниками, пов`язаними з якістю, такими як право на справедливий розгляд справи, яке також гарантується статтею 6 Конвенції. Оскільки важливо забезпечувати соціальну гармонію та юридичну визначеність, то попри очевидну необхідність враховувати часовий елемент слід також зважати й на інші чинники.

З огляду на необхідність дослідження матеріалів справи та для всебічного та об`єктивного розгляду справи, колегією суддів прийнято рішення, що існує необхідність продовження строку розгляду даної справи на розумний строк та оголошено перерву.

В судовому засіданні 13 грудня 2022 року представником відповідача надано додаткові пояснення, зокрема звернуто увагу суду апеляційної інстанції, що в базі даних Державної податкової служби України відсутні чеки зокрема: за 09.11.2020: №№5459, 5457, 5461 5468, 5471 - 5477, 3488, 3489, 3490, 3493 3506 та за 10.11.2020: №№ 5488 та закінчується №5527 (40 чеків); №5906 та закінчується №5957 (50 чеків); з №3509 та закінчується №3551 (39 чеків); з №47156 та закінчується №47274 (131 чеків), які позивачем надано під час перевірки.

Представником відповідача 20 грудня 2022 року подано клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження, оскільки на території міста Києва відсутнє світло.

Сторони у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи були належним чином повідомлені, про причини неявки суду не повідомили.

За таких обставин колегія суддів, керуючись пунктом 2 частини 1 статті 311 КАС України, вирішила розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Частиною 4 статті 229 КАС України встановлено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до частини 1 статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами, що Київською митницею Держмитслужби було проведено документальну невиїзну перевірку ТОВ Дьюті Фрі Пі Джей Юкрейн, дотримання вимог законодавства України з питань правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів та відповідності фактичного використання переміщених через митний кордон України товарів заявленій меті такого переміщення та/або відповідності фінансових і бухгалтерських документів, звітів, договорів (контрактів), калькуляцій, інших документів підприємства, що перевіряється, інформації, зазначеній у митній декларації, декларації митної вартості, з якими проведено митне оформлення товарів у відповідному митному режимі за періоди 01.04.2020 - 30.06.2020, 01.11.2020 - 30.11.2020 стосовно оформлення та реалізації товарів (тютюнових виробів), поміщених в митний режим безмитної торгівлі в зоні діяльності митного поста Аеропорт Київ, в тому числі перебування товарів у митному режимі безмитної торгівлі та його завершення.

За результатами перевірки складено акт від 30 червня 2021 року № 38/21/7.8-19-02/39419168 (надалі Акт перевірки).

В Акті перевірки Митним органом встановлено наступні порушення:

- вимог пункту 5, 6 Постанови Кабінету міністрів України від 17.07.2003 № 1089 «Про затвердження Правил продажу товарів магазинами безмитної торгівлі», частини 1 статті 257, пункту 1 частини першої статті 284, частини одинадцятої статті 286, статті 146. частини другої статті 420 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року 4495-VI (зі змінами та доповненнями), в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті ввізного мита на загальну суму 218 937,30 гривень;

- вимог підпункту 213.3.3 пункту 213.3 статті 213. пункту 218.3 статті 218 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755- VI (зі змінами та доповненнями) (далі - ПКУ), в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті акцизного податку на загальну суму 5 268 739,99 гривень;

- вимог пункт 190.1 статті 190. підпункту 206.11.1 пункту. 206.і 1 та пункту 206.16 статті 206 Податкового кодексу У країни від 02.12.2010 № 2755- VI (зі змінами та доповненнями), в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті податку на додану вартість на загальну суму 1407995,20 гривень.

Не погоджуючись з висновками Акту перевірки позивачем подано до Митного органу заперечення на акт перевірки, листом від 22 липня 2021 року № 7.8-1/19/13/1604 відповідач повідомив позивача про розгляд заперечення.

На підставі висновків Акту перевірки Митним органом 27 липня 2021 року прийняті наступні податкові повідомлення-рішення:

- № 0000016/7.8-19-02, яким встановлено порушення вимог п.п. 5, 6 Постанови Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 року № 1089 Про затвердження правил продажу товарів магазинами безмитної торгівлі, ч. 1 статті 257, п. 1 ч. 1 статті 284, ч. 11 статті 286, статті 146, ч. 2 статті 420 Митного кодексу України та збільшено суму грошового зобов`язання позивача за платежем мито на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності на суму 218 937,30 грн., за штрафними (фінансовими) санкціями на суму 22,65 грн., а всього на суму 218 959,95 грн.;

- № 0000017/7.8-19-02, яким встановлено порушення вимог п. 190.1 статті 190, п.п. 206.11.1 п. 206.11 та п. 206.16 статті 206 Податкового кодексу України та збільшено суму грошового зобов`язання позивача за платежем податок на додану вартість із ввезених на територію України товарів на суму 1 407 995,20 грн., за штрафними (фінансовими) санкціями на суму 351 998, 80 грн., а всього на суму 1 759 994,00 грн.;

- № 0000018/7.8-19-02, яким встановлено порушення вимог пп. 213.3.3 п. 213.3 статті 213, п. 218.3 статті 218 Податкового кодексу України, в результаті чого позивачу занижено податкове зобов`язання та збільшено суму грошового зобов`язання за платежем акцизний податок із ввезених на митну територію України інших підакцизних товарів на суму 5268739,99 грн., за штрафними (фінансовими) санкціями на суму 1 317 185,00 грн., а всього на суму 6585924,99 грн.

Позивач вважаючи вищезазначені податкові повідомлення-рішення відповідача протиправними звернувся до суду з позовом.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки позивачем було документально підтверджено реалізацію тютюнових виробів у задекларованих ним обсягах, чим спростовано протилежні доводи митного органу, викладені в акті перевірки і які стали підставою для прийняття оскаржуваних рішень. Отже, необґрунтованими є висновки, викладені відповідачем в акті перевірки, про порушення позивачем вимог законодавства, щодо встановлення обставин дотримання якого здійснювався контрольний захід. А як наслідок, неправомірними та такими, що підлягають скасуванню у судовому порядку, є оскаржувані податкові повідомлення-рішення відповідача, що ґрунтуються на зазначених висновках акту перевірки.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає про таке.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 25 статті 4 МК України встановлено, що митний режим - комплекс взаємопов`язаних правових норм, що відповідно до заявленої мети переміщення товарів через митний кордон України визначають митну процедуру щодо цих товарів, їх правовий статус, умови оподаткування і обумовлюють їх використання після митного оформлення.

Оподаткування митом товарів при переміщенні через митний кордон України залежить від обраного митного режиму.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 284 МК України, за умови дотримання вимог та обмежень, встановлених розділом V цього Кодексу, застосовується умовне повне звільнення від оподаткування ввізним митом - до товарів, поміщених режим безмитної торгівлі.

Частиною 11 статті 286 МК України встановлено, що до товарів, поміщених у митний режим безмитної торгівлі, застосовується умовне повне звільнення від оподаткування ввізним митом при дотриманні вимог та обмежень, встановлених главою 22 цього Кодексу.

Операції з підакцизними товарами, які звільняються від оподаткування, відповідно до пп. 213.3.3 п. 213.3 статті 213 Податкового кодексу України, є ввезення підакцизних товарів (продукції) з-за меж митної території України на митну територію України, якщо при цьому згідно із законом не справляється податок на додану вартість у зв`язку з розміщенням товарів (продукції) у митних режимах: реімпорту, транзиту, тимчасового ввезення, митного складу, вільної митної зони, безмитної торгівлі, переробки на митній території, знищення або руйнування, відмови на користь держави.

Податком на додану вартість, операції з товарами, поміщеними в митний режим безмитної торгівлі, оподатковуються відповідно до пп. 206.11.1 та 206.11.2 п. 206.11 статті 206 Податкового кодексу України: для операцій з ввезення товарів на митну територію України в магазин безмитної торгівлі застосовується умовне повне звільнення від оподаткування за умови дотримання вимог та обмежень, встановлених главою 22 МК України; операції з вивезення товарів з митної території України в магазин безмитної торгівлі оподатковуються відповідно до пп. 195.1.1 п. 195.1 статті 195 цього Кодексу.

Відповідно до підпункту 14.1.254 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, умовне звільнення від оподаткування податком на додану вартість та акцизним податком у разі ввезення товарів на митну територію України є звільнення (умовне повне або умовне часткове) від сплати нарахованого податкового зобов`язання у разі розміщення товарів у митних режимах, що передбачають звільнення від оподаткування за умови дотримання вимог митного режиму, встановлених МК України.

Згідно пунктів 2, 3 частини 1 статті 292 МК України, митні платежі не сплачуються у разі, якщо: - щодо товарів надано звільнення або повне умовне звільнення від сплати митних платежів - у період дії такого звільнення і при дотриманні умов, у зв`язку з якими його надано; - при ввезенні товарів на митну територію України або вивезенні товарів з митної території України товари були поміщені у митний режим, який відповідно до положень цього Кодексу не передбачає сплату митних платежів, - на період дії цього режиму та при виконанні умов, що випливають з такого режиму.

Умови надання звільнення (умовного звільнення) від оподаткування митними платежами визначаються МК України, Податковим кодексом України, іншими законами України та міжнародними договорами, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (ч. 1 статті 300 МК України).

Отже, підставою для умовного звільнення від оподаткування в даному випадку є розміщення товарів у відповідний митний режим.

Положеннями частини 1 статті 146 МК України визначено, що митний режим безмитної торгівлі завершується шляхом реекспорту товарів, поміщених у цей митний режим, або поміщення їх у інший митний режим, що допускається Кодексом, а також у випадках, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Перевіркою встановлено, що товари, реалізовані у магазині безмитної торгівлі позивача, розташованого на території міжнародного пункту пропуску для повітряного сполучення «Київ», в зоні діяльності митного поста «Аеропорт «Київ», за періоди 01 квітня 2020 року - 30 червня 2020 року, 01 листопада 2020 року - 30 листопада 2020 року були задекларовані до митного режиму реекспорту товарів.

За період 01 квітня 2020 року - 30 червня 2020 року реалізація тютюнових виробів здійснювалась лише у червні 2020 року і товари задекларовані у режимі реекспорту в липні 2020 року за 2 митними деклараціями типу ЕК 11 АА №UA100130/2020/700905 від 07 липня 2020 року та №UA100130/2020/700921 від 10 липня 2020 року.

За період 01 листопада 2020 року - 30 листопада 2020 року тютюнові вироби задекларовані у режимі реекспорту в грудні 2020 року за митними деклараціями типу ЕК 11 АА №UA 100130/2020/701800 від 08 грудня 2020 року, №UA100130/2020/701801 від 08 грудня 2020 року, №UA100130/2020/701802 від 08 грудня 2020 року, №UA100130/2020/701820 від 09 грудня 2020 року, №UA100130/2020/701819 від 09 грудня 2020 року, №UA100130/2020/701822 від 09 грудня 2020 року.

Як зазначено відповідачем та підтверджено матеріалами справи, з метою перевірки дотримання правил реалізації товарів, експлуатації магазину безмитної торгівлі та дотримання митного режиму безмитної торгівлі, Київською митницею Держмитслужби було направлено запити до ДПС та отримано реєстр касових чеків та Z-звіт в електронному вигляді, а також, згідно відповіді позивача, отримано копії чеків у паперовому вигляді.

Підставою для висновку щодо заниження позивачем податкових зобов`язань (з ввізного мита, акцизного податку та ПДВ) стало те, що, на думку відповідача, відповідними касовими чеками не підтверджено реалізацію тютюнових виробів, а саме: «Проведеним аналізом електронного реєстру розрахункових документів (чеків) встановлено, що: протягом періоду 01.04.2020 - 30.06.2020 реалізовано тютюнових виробів (цигарок, сигарил) 48455800 шт. (або 242 279 блоків, або 4845, 58 коробів); протягом періоду 01.11.2020 - 30.11.2020 - 52 976 800 шт. (або 264 884 блоків, або 5297, 68 коробів).

За результатами аналізу електронних копій митних декларацій типу ЕК 11 АА, якими завершено режим безмитної торгівлі шляхом реекспорту товарів (тютюнових виробів), які реалізовано у періоди 01.04.2020 - 30.06.2020 та 01.11.2020 - 30.11.2020, та співставлення з інформацією отриманою у Відповіді ДПС встановлено, що ТОВ «ДЬЮТІ ФРІ ПІ ДЖЕЙ ЮКРЕЙН», відповідно до митних декларацій в режимі реекспорту, відобразило більшу реалізацію тютюнових виробів ніж підтверджена касовими чеками: за період 01.04.2020 - 30.06.2020 на 130 400 шт.; за період 01.11.2020 - 30.11.2020 на 4 211 200 шт.».

З наведеного вбачається, що свої висновки відповідач робив на підставі електронного реєстру розрахункових документів (чеків), однак, в у той же час, відповідачем було встановлено, що товариство відобразило більшу реалізацію тютюнових виробів, ніж підтверджена саме касовими чеками.

Судом першої інстанції зазначено, що відповідачем ототожнено інформацію з електронного реєстру розрахункових документів з касовими чеками, які надавались позивачем для перевірки відповідно до листа, зареєстрованого в Київській митниці Держмитслужби від 20 травня 2021 року за вх. №19381/11, що не заперечується відповідачем.

На думку суду першої інстанції, відповідач не мав право здійснювати аналіз електронного реєстру розрахункових документів (чеків), які надані податковим органом, а повинен був виключно перевіряти дані, які надані позивачем, зокрема, фіскальні чеки.

Проте, колегія суддів не погоджується з даними висновка суду першої інстанції, з наступних підстав.

Відповідно до положень пункту 8 Прикінцевих положень Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 року №265/95-ВР зі змінами та доповненнями (надалі Закон №265/95-ВР) з 01.01.2016 використовуються реєстратори розрахункових операцій, які створюють контрольну стрічку в електронній формі і подають електронних копій розрахункових документів до органів доходів і зборів.

Згідно статті 2 Закону №265/95-ВР встановлено: фіскальні функції - це: а) здатність реєстраторів розрахункових операцій забезпечувати одноразове занесення, довгострокове зберігання у фіскальній пам`яті реєстратора розрахункових операцій, багаторазове зчитування і неможливість зміни підсумкової інформації про обсяг розрахункових операцій, виконаних у готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів. платіжних чеків, жетонів тощо), або про обсяг операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів; б) здатність програмних реєстраторів розрахункових операцій забезпечувати одноразове занесення для довгострокового зберігання на фіскальному сервері контролюючого органу та багаторазове зчитування і неможливість зміни підсумкової інформації про обсяг розрахункових операцій, виконаних у готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів. платіжних чеків, жетонів тощо), або про обсяг операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів; реєстратор розрахункових операцій - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та з приймання готівки для подальшого переказу. До реєстраторів розрахункових операцій відносяться: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно-касовий реєстратор, вбудований електронний контрольно-касовий реєстратор, комп?ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо; розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну; контрольна стрічка - це: а) копії розрахункових документів, послідовно сформованих реєстратором розрахункових операцій, що надруковані або створені в електронній формі таким реєстратором, а також копії фіскальних звітних чеків у разі створення контрольної стрічки в електронній формі; б) електронні копії розрахункових документів, а також електронні копії фіскальних звітних чеків, які сформовані послідовно із додаванням у кожен наступний розрахунковий документ або фіскальний звітний чек хешу попереднього розрахункового документа або фіскального звітного чека та зберігаються в електронній формі програмним реєстратором розрахункових операцій під час його роботи на період відсутності зв?язку між програмним реєстратором розрахункових операцій та фіскальним сервером контролюючого органу (в режимі офлайн) до моменту передачі розрахункових документів або фіскальних звітних чеків до фіскального сервера контролюючого органу; електронна копія розрахункового документа - ідентична копія (у формі електронних даних) розрахункового документа, створеного реєстратором розрахункових операцій, яка міститься на контрольній стрічці в пам?яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам?яті модемів, які до них приєднані, та/або створена програмним реєстратором розрахункових операцій у електронній формі, що може використовуватися контролюючими органами як податкова інформація та під час проведення перевірок платників податків; електронна копія фіскального звітного чека - ідентична копія (у формі електронних даних) фіскального звітного чека, створеного реєстратором розрахункових операцій та/або програмним реєстратором розрахункових операцій. що може використовуватися контролюючими органами як податкова інформація та під час проведення перевірок платників податків.

Статтею 3 Закону №265/95-ВР встановлено, що суб?єкти господарювання, які використовують РРО повинні подавати до контролюючих органів по дротових або бездротових каналах зв?язку електронні копії розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці в пам?яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам?яті модемів, які до них приєднані.

Відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 08 жовтня 2012 року N1057, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 17 жовтня 2012 року №1743/22055, «Про затвердження Вимог щодо створення контрольної стрічки в електронній формі у реєстраторах розрахункових операцій та модемів для передачі даних та Порядку передачі електронних копій розрахункових документів і фіскальних звітних чеків реєстраторів розрахункових операцій дротовими або бездротовими каналами зв?язку до органів державної податкової служби»: контрольна стрічка в електронній формі (далі - КСЕФ) - копії розрахункових документів, а також копії фіскальних звітних чеків, послідовно сформованих РРО, що створені в електронній формі таким реєстратором, які зберігаються на носії контрольної стрічки у формі пакетів даних; РРО з модемом повинен забезпечувати: автоматичну із заданою сервером обробки інформації періодичністю передачу контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації за протоколом передачі інформації (для РРО з КСЕФ та ЕККР, у тому числі передачу інформації про кожен надрукований розрахунковий документ); на запит органів ДІС передачу інформації (для РРО з КСЕФ та ЕККР, у тому числі передачу інформації про кожен надрукований розрахунковий документ); проведення виконання процедури персоналізації; персоналізації РРО, друкування даних для підтвердження повторну передачу контрольно-звітної інформації у разі, якщо отримане від сервера повідомлення буде містити таку вимогу; накопичення контрольно-звітної інформації у разі неможливості передачі її через порушення зв?язку із сервером обробки інформації з будь-яких причин та автоматичну передачу накопиченої інформації до сервера обробки інформації після відновлення зв?язку.

З аналізу вищезазначених норм права вбачається, що електронні копії розрахункових документів (фіскальних звітних чеків), які були роздруковані реєстраторами розрахункових операцій в магазинах, повинні відповідати інформації, яка надходить до податкового органу.

Отже, з аналізу матеріалів справи та норм права, колегія суддів погоджується з твердженням відповідачем, що електронні копії розрахункових документів (фіскальних звітних чеків), тобто електронний реєстр чеків, що зазначений в Акті та який отримано на запит митного органу листом Державної податкової служби України від 04.06.2021 №6836/5/99-00-0-05-02-05, має містити ідентичні дані, що були роздруковані реєстраторами розрахункових операцій в магазинах безмитної торгівлі ТОВ «ДЬЮТІ ФРІ ПІ ДЖЕЙ ЮКРЕЙН».

Відповідачем в апеляційній скарзі звернуто увагу, зокрема, що в базі даних Державної податкової служби України відсутні чеки зокрема: за 09.11.2020: №№5459, 5457, 5461 5468, 5471 - 5477, 3488, 3489, 3490, 3493 3506 та за 10.11.2020: №№ 5488 та закінчується №5527 (40 чеків); №5906 та закінчується №5957 (50 чеків); з №3509 та закінчується №3551 (39 чеків); з №47156 та закінчується №47274 (131 чеків), які позивачем надано під час перевірки.

Судом апеляційної інстанції досліджено матеріали справи (копії фіскальних чеків та дані з Диску наданих податковим органом) та встановлено, що вищезазначені фіскальні чеки дійсно відсутні в базі податкового органу, а отже твердження відповідача є обґрунтованим, а судом першої інстанції не було проаналізовано матеріали справи (диск стор. 59 том 4, стор. 70 80 том 7).

Колегія суддів звертає увагу, що відповідачем обґрунтовано проведено аналіз електронного реєстру розрахункових документів (чеків) та встановлено, що протягом періоду 01.04.2020 - 30.06.2020 реалізовано тютюнових виробів (цигарок, сигарил) 48455800 шт. (або 242 279 блоків, або 4845,58 коробів): протягом періоду 01.11.2020 - 30.11.2020 - 52976800шт. (або 264884 блоків, або 5297,68 коробів).

Як вбачається з матеріалів справи, що позивачем в позовній заяві зазначав, що чеками підтверджується реалізація цигарок Nero Red KS в кількості 2000000 штук, що в свою чергу відповідає даним митної декларації №UA 100130/2020/700905 від 07.07.2020.

Колегією суддів досліджено матеріали справи та погоджується з позицією відповідача, що позивач неповну інформацію щодо цигарок Nero Red KS, оскільки за даною митною декларацією, загальна кількість 4710000 штук (товар №70, №72), а не 2000000 штук, і в матеріалах справи містяться чеків на реалізацію 4580000 штук, різниця становить 130000 шт., отже документально не підтверджено реалізація даного товару (стор. 122, 161 (зворотній бік), 162, 205 - 240 том І).

Крім того, позивачем також викладено перелік чеків та зроблено висновок що підтверджується реалізація цигарок Ashima Luxury Size в кількості 10400000 штук (6190000 + 4210 000).

Відповідач зазначає, що за даними митних декларацій №UA100130/2020/701800, №UA 100130/2020/701801, №UA 100130/2020/701802, №UA 100130/2020/701819, №UA 100130/2020/701820, №UA 100130/2020/701822 в листопаді було надано інформацію про реалізовано 51600000 штук. цигарок Ashima Luxury Size, в свою чергу чеками підтверджується продаж 47390000 штук., тобто відсутні докази продажу 4210000 штук. Необхідно зазначити, що позивач навмисно не відображає повний обсяг ніби - то реалізованих товарів цигарок Ashima Luxury Size за всіма митними деклараціями, а вказує лише одну митну декларацію №UA 100130/2020/701801 ле даних цигарок заявлено в кількості 10 400 000 штук, і знову таки навмисно ділить їх на дві частини щоб вийшло 4 210 000 штук.

Колегією суддів досліджено матеріали справи та встановлено, що позивачем до суду першої інстанції дійсно надано лише одну митну декларацію №UA 100130/2020/701801.

Проте, відповідачем на підтвердження своєї позиції надано митні декларації: №UA100130/2020/701800, в якій відображено цигарки Ashima Luxury Size - 700 коробок від 12.11.2020; №UA 100130/2020/701801, в якій відображено цигарки Ashima Luxury Size - 350 коробок; №UA 100130/2020/701802, в якій відображено цигарки Ashima Luxury Size - 690 коробок від 24.11.2020 (стор. 13 15 том 4).

Колегія суддів звертає увагу, що позивачем в позивній заяві зазначив, що ним було протягом листопада реалізовано 619 коробок сигарет Ashima Luxury Size, що відповідає декларації. Проте, матеріали справи спростовують твердження позивача та підтверджується дані відповідача про відсутні докази продажу 4210000 штук, зокрема за вищезазначеними митними деклараціями, які надані відповідачем.

Крім того, відповідачем зазначено, що з урахуванням великих обсягів продажу тютюнових виробів, що реалізовувались протягом дня у листопаді 2020 року листом митниці від 14.04.2021 №7.8-5/17/11/7474 була затребувана у ТОВ «ДЬЮТІ ФРІ ПІ ДЖЕЙ ЮКРЕЙН» належним чином завірена копія журналу відкриття-закриття складу магазину безмитної торгівлі. На момент огляду території та приміщень зазначений журнал був в наявності у представника магазину безмитної торгівлі.

Відповідно до інформації журналу відкриття-закриття складу магазину безмитної торгівлі ТОВ «ДЬЮТІ ФРІ ПІ ДЖЕЙ ЮКРЕЙН» у листопаді 2020 року склад відчинявся 15 разів.

Згідно інформації в АСМО «Інспектор» у листопаді 2020 року ТОВ «ДЬЮТІ ФРІ ПІ ДЖЕЙ ЮРЕЙН» оформлено 5 митних декларацій в режимі безмитної торгівлі. Враховуючи кількість тютюнових виробів реалізованих МБТ ТОВ «ДЬЮТІ ФРІ ПІ ДЖЕЙ ЮРЕЙН» протягом листопада 2020 року зі складу МБТ до торгівельних залів повинно було переміщуватись по 371 коробці тютюнових виробів кожного дня, коли відчинявся склад МБТ.

Перевіркою встановлено, що торгівельні зали МБТ ТОВ «ДЬЮТІ ФРІ ПІ ДЖЕЙ ЮРЕЙН», враховуючи їх облаштування та площу (40 та 80 кв.м.) не мають можливості зберігання значної кількості товарів, зокрема тютюнових виробів в коробках (максимум 20 коробок); а склад МБТ оснащено 1 (одним) багажним візком, який вміщує до 20 стандартних коробок з тютюновими виробами.

Відповідно до інформації з журналу відкриття-закриття складу магазину безмитної торгівлі ТОВ «ДЬЮТІ ФРІ ПІ ДЖЕЙ ЮРЕЙН» з 20.11.2020 по 23.11.2020 склад не відчинявся, але при цьому торгівельними залами МБТ реалізовано 744 коробки тютюнових виробів.

Так, на вимогу Київської митниці Держмитслужби (лист митниці від 15.04.21 №7.8-5/17/11/7574) листом Комунального підприємства Міжнародний аеропорт «Київ» (Жуляни) від 22.04.2021 №5.1-1.8-351 комісії надано заявки на оформлення одноденних транспортних перепусток, що надходили від ТОВ «ДЬЮТІ ФРІ ШІ ДЖЕЙ ЮКРЕЙН» протягом 2020 - 2021 років.

За період, що перевірявся зальна 31 заявка на оформлення одноденних транспортних перепусток, що надходили від ТОВ «ДЬЮТІ ФРІ ПІ ДЖЕЙ ЮКРЕЙН».

Відповідно до частини першої статті 420 МК України, магазин безмитної торгівлі - це спеціалізований торговельний заклад, розташований у пункті пропуску через державний кордон України, відкритому для міжнародного сполучення.

Згідно абзацу 3 пункту 6 розділу III Державної програми авіаційної безпеки цивільної авіації, затвердженої Законом України від 2 березня 2017 року N° 1965-VIII (далі - Державна програма), жодна особа або транспортний засіб не може увійти або заїхати до контрольованої зони без перепустки, а до стерильних зон та зон обмеженого доступу, що охороняються, - без перепустки та проходження контролю на безпеку, який здійснюватися належним чином на постійній основі.

Пунктом. 57 розділу VII Державної програми захист контрольованих, стерильних зон та зон обмеженого доступу, що охороняються, здійснюється підрозділами воєнізованої охорони служб авіаційної безпеки із застосуванням вогнепальної зброї або пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями снарядами несмертельної дії, та технічних засобів охорони (електронні системи контролю доступу, відеонагляд тощо)».

Так, позивач зазначає, що чеками підтверджується реалізація цигарок Nero Red KS в кількості 2000000 штук, що в свою чергу відповідає даним митної декларації №UA 100130/2020/700905 від 07.07.2020.

Колегією суддів досліджено матеріали справи та встановлено, що згідно митних декларацій позивачем реалізовано цигарок Nero Red KS складає 4710000 штук (товар №70, № 72) а не 2 000 000 штук, і надано чеків на реалізацію 4580000 штук, отже позивачем не підтверджено реалізацію 130 000 шт., (стор. 122, 161 (зворотній бік), 162, 205- 2340 том І).

Так, позивачем викладено перелік чеків в позовній заяві та зроблено висновок що підтверджується реалізація цигарок Ashima Luxury Size в кількості 10400000 штук (6190 000 + 4 210 000).

Проте, відповідачем зазначено, що за даними митних декларацій №UA100130/2020/701800, №UA100130/2020/701801, №UA 100130/2020/701802, № UA 100130/2020/701819, №UA 100130/2020/701820, №UA 100130/2020/701822 в листопаді було надано інформацію про реалізовано 51 600 000 штук. цигарок Ashima Luxury Size, в свою чергу чеками підтверджується продаж 47 390 000 штук., отже відсутні докази продажу 4 210 000 штук.

Колегією суддів досліджено матеріали справи та встановлено, що позивачем до позовної заяви за листопад надано лише одну митну декларацію №UA100130/2020/701800, в той час, як відповідачем на підтвердження своєї позиції надано ряд митних декларацій, які підтверджують реалізацію позивачем цигарок даної марки на більшу кількість, зокрема: №UA100130/2020/701801 на 650 коробок від 24.11.2020, №UA 100130/2020/701820 на 800 коробок від 01.11.2020 (стор. 13 - 23 том 4).

З аналізу матеріалів справи суд апеляційної інстанції погоджується з твердженням відповідача, що позивач не в повному обсязі відображає реалізацію товарів цигарок Ashima Luxury Size за всіма митними деклараціями, а вказує лише одну митну декларацію №UA 100130/2020/701801, де даних цигарок заявлено в кількості 10400000 штук, і знову таки навмисно ділить їх на дві частини щоб вийшло 4 210 000 штук.

Також, відповідач звертав увагу, що в матеріалах справи міститься список рейсів та кількість пасажирів на кожному рейсі за листопад - грудень 2020 року. З загальної кількості чеків, поданих позивачем до матеріалів справи, для прикладу та здійснення аналізу/порівняння, було обрано: дату 01.11.2020 року; рейс WZZ (авіакомпанія Wizz AIR) 1692, кількість пасажирів 131. На рейс WZZ 1692 з 131 пасажирів, 62 пасажира(кількість чеків за рейсом) придбало цигарки. В чеках пасажир купував від 1 коробки до 3 коробок цигарок. За даним рейсом в пасажирському літаку переміщувалося, 32 підрахунками згідно чеків, 99 коробок цигарок. Вага однієї коробки цигарок - 15 кг. Згідно правил перевезення авіакомпанії Wizz AIR норма перевезення у салоні на одного громадянина 10 кг. Розмір 40х30х20 має поміщатися під сидіння спереду, як от сумка для ноутбука, жіноча сумка або невеликий рюкзак. Київська митниця звертає увагу суду, що за даними чеками не було реалізації товарів та не було переміщення товару з магазину безмитної торгівлі до літака. Оскільки в іншому випадку, 62 пасажира з собою на літак перемістило 99 коробок цигарок. Більше того, є громадяни, які за чеками переміщували по 3 коробки цигарок (1 коробка - 50 блоків) (стор. 248-250 том 4 та стор. 1- 5 том 5).

Колегіє суддів досліджено матеріали справи та встановлено, що дійсно з копій фіскальних чеків за 01.04.2020 вбачається придбання пасажирами від 1 до 3 (коробок), як приклад: № 4591 на рейс W6 7307 одним пасажиром придбано цигарок 2 на суму 8324,60 грн; № 4593 на рейс W6 7307 одним пасажиром придбано цигарок 3 коробки на суму 12486,90 грн; № 4599 на рейс W6 7307 одним пасажиром придбано цигарок 2 коробки на суму 8324,60 грн; № 4611 на рейс W6 7307 одним пасажиром придбано цигарок 3 коробки на суму 12486,90 грн (стор. 234 242 том 4, стор. 154 160 том 6).

Судом апеляційної інстанції встановлено, що пасажирами рейсу W 1692 та рейсу W6 7307 були придбані у великій кількості сигарети (коробками), переважно марки Ashima Luxury Size, отже, в даному випадку колегія суддів погоджується с твердженнями відповідача проте, що пасажири даних рейсів не могли пронести таку кількість цигарок на борт літака у вигляді ручної клажі, а здати їх у багажне відділення вони не мали змоги, адже вже пройшли митний контроль і весь багаж уже був зданий.

З аналізу матеріалів справи та норм права, колегія суддів погоджується з висновками відповідача викладеними в акті перевірки, а отже спірні податкові повідомлення-рішення прийняті у відповідності до вимог законодавства.

Так, позивачем у відзиві на апеляційну скаргу зазначено, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, оскільки в ній оскаржується не існуюче рішення суду першої інстанції від 17 листопада від 2021 року, колегія суддів критично ставиться до даних тверджень, оскільки, як вбачається з матеріалів справи, що судом першої інстанції дійсно повний текст рішення датоване саме 17 листопада 2021 року, а не датою проголошення вступної та резолютивної частини.

З матеріалів справи вбачається, що судом першої інстанції винесено ухвалу про виправлення описки 19 листопада 2021 року виправлено описку в даті прийняття рішення на 16 листопада 2021, замість 17 листопада 2021 року, проте, в матеріалах справи відсутні докази отримання відповідачем даної ухвали суду першої інстанції.

Також, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що позивач у відзиві на апеляційну скаргу, жодним чином не спростував твердження відповідача, які викладені в апеляційній скарзі, а лише посилається на неправлену дату складання повного тексту рішення, як підставу для відмови у задоволенні апеляційної скарги.

Таким чином, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що суд першої інстанції не повністю встановив фактичні обставини справи та при ухваленні рішення допустив порушення норм матеріального та процесуального права, а отже рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, з прийняттям нового про відмову в задоволенні позовних вимог.

Частиною 1 ст. 242 КАС України встановлено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до пункту другого частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За змістом частини першої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів доходить висновку про задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції із прийняттям нового про відмову в задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 242, 311, 313, 315, 317, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Київської митниці - задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог Товариству з обмеженою відповідальністю "Дьюті Фрі Пі Джей Юкрейн" відмовити повністю.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя А.Б. Парінов

Судді: О.О. Беспалов

І.О. Грибан