Справа № 320/4348/22
Суддя: Василенко Г.Ю.
Дата ухвалення: 2022-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2022 року № 320/4348/22

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Василенко Г.Ю., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Політара" до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Політара" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, в якому просить суд: визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Київській області №28739/1811 від 26.11.2021.

В основу визначення податкового зобов`язання згідно із зазначеним повідомленням-рішенням податковим органом покладено висновки камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій декларації позивача з податку на додану вартість за серпень 2021 року. Перевіркою встановлено, що товариством в Додатку №2 "Довідка про суму від?ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2)" до податкової декларації з податку на додану вартість за серпень 2021 року задекларовано звітний (податковий) період, у якому виникло від?ємне значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду вересень 2021 року. На підставі цих даних податковий орган дійшов висновку, що позивач неправомірно сформував податковий кредит і це призвело до заниження податкових зобов`язань з податку на додану вартість.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що вважає висновки податкового органу необґрунтованими та безпідставними. Позивач визнав, що при поданні податкової звітності припустився описки у зазначенні періоду у якому виникло від?ємне значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду, а саме замість правильного "6" (червень) вказав "9" (вересень), однак самостійно виявив помилку та виправив її у встановлений законом строк, шляхом надсилання уточнюючого розрахунку з податкових зобов?язань - податку на додану вартість та відкоригованої довідки про суму від?ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Додаток 2 до податкової декларації з ПДВ). Податковий орган не взяв до уваги цю обставину, дійшов помилкового висновку про безпідставне формування податкового кредиту і, як наслідок, прийняв неправомірне податкове повідомлення-рішення, яке позивач просив визнати протиправним і скасувати.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.05.2022 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, у відзиві на позов зазначив, що податкове повідомлення-рішення є правомірним і підстави для його скасування відсутні, тому просив суд у задоволенні позову відмовити.

Позивачем подано до суду відповідь на відзив, в якому товариство заперечувало проти наведених у відзиві аргументів та просило суд позов задовольнити.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

У жовтні 2021 року Головним управлінням ДПС у Київській області проведено камеральну перевірку даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість Товариством з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Політара" за серпень 2021 року, за результатами якої складено акт №7383/10-36-18-11/31561738 від 19.10.2021.

Камеральною перевіркою встановлено, що позивачем в Додатку №2 "Довідка про суму від?ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2)" до податкової декларації з податку на додану вартість за серпень 2021 року задекларовано звітний (податковий) період, у якому виникло від?ємне значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду вересень 2021 року, тобто звітний (податковий) період - не задекларовано та/або не вказано або відсутнє, що спричинило невідповідність даних декларації з ПДВ в частині задекларованої суми від?ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (р 21) з даними задекларованими у відповідних рядках додатку 2 (розшифровка періодів виникнення від?ємного значення).

За результатами перевірки посадові особи податкового органу дійшли висновку про те, що позивач порушив вимоги п. 46.1 ст.46 та п. 47.1.1 ст. 47, п. 200.1, абз. "в" п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу, пп 4 п 5 розд V Наказу Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 "Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість" із змінами та доповненнями, у зв?язку з чим відповідно до вимог пп 54.3 ст 54 та пп 200.14 Податкового кодексу в декларації з податку на додану вартість за серпень 2021 року невірно визначено звітний (податковий) період, у якому виникло від?єме значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

08.11.2021 позивачем подано до контролюючого органу уточнюючий розрахунок податкових зобов?язань з податку на додану вартість та відкориговану Довідку про суму від?ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Додаток 2 до податкової декларації з ПДВ). У таблиці 1 Довідки виправлено значення періоду виникнення від?ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду на суму 685124,00 грн, а саме повторено помилковий запис у графі звітний місяць "9", вартісні показники зазначено зі знаком "-", тобто - 685124,00 грн, далі наведено правильний запис щодо операції з виправленими показниками - звітний податковий період "6" та вартісні показники 685124,00 грн відповідно.

Позивачем були подані до Головного управління ДПС у Київській області заперечення до акту перевірки за вих. №61710/6 від 11.11.2021.

За результатом розгляду вказаних заперечень, податковим органом було залишено висновки до акту камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість Товариством з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Політара" №7383/10-36-18-11/31561738 від 19.10.2021 без змін, а заперечення до акту - без задоволення, про що товариство було повідомлено листом від 25.11.2021 №19047/12/10-36-18-04.

На підставі встановленого порушення, Головним управлінням ДПС у Київській області було прийнято податкове повідомлення-рішення №28739/1811 від 26.11.2021, згідно з яким позивачу зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість за серпень 2021 року у загальному розмірі 685124,00 грн.

Зазначене податкове повідомлення-рішення було оскаржене позивачем в адміністративному порядку шляхом подання до ДПС України скарги вх №37666/6 від 20.12.2021 про його скасування.

Рішенням ДПС України від 17.02.2022 №3126/6/99-00-06-01-02-06 податкове повідомлення-рішення №28739/1811 від 26.11.2021 залишено без змін, а скаргу позивача - без задоволення.

Не погоджуючись з правомірністю прийняття контролюючим органом спірного податкового повідомлення-рішення, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Предметом, підстави та порядок проведення камеральних перевірок визначені у ст.ст. 75, 76 Податкового кодексу України.

Згідно пп. 75.1.1 ст. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно зі ст. 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу. Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Така перевірка проводиться без відома та згоди платника податків у приміщенні контролюючого органу на підставі даних, зокрема Єдиного реєстру податкових накладних.

Також камеральна перевірка не потребує прийняття окремого рішення про її призначення, у якій би визначався період, що підлягає перевірці та її предмет.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Згідно з п. 200.10 ст. 200 Податкового кодексу України у строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання).

Згідно з п. 203.1 ст. 203 Податкового кодексу України податкова декларація (з ПДВ) подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

Відповідно до пункту 200.1 статті 200 Податкового кодексу України, сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Згідно з пунктом 200.2 статті 200 Податкового кодексу України, при позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом.

При від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу), а в разі відсутності податкового боргу - зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (пункт 200.3 Податкового кодексу України).

Згідно з пунктом 200.4 статті 200 Податкового кодексу України, якщо в наступному податковому періоді сума, розрахована згідно з пунктом 200.1 цієї статті, має

а) бюджетному відшкодуванню підлягає частина такого від`ємного значення, яка дорівнює сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, а в разі отримання від нерезидента послуг на митній території України - сумі податкового зобов`язання, включеного до податкової декларації за попередній період за отримані від нерезидента послуги отримувачем послуг;

б) залишок від`ємного значення попередніх податкових періодів після бюджетного відшкодування включається до складу сум, що відносяться до податкового кредиту наступного податкового періоду.

Нормами ст. 50 Податкового кодексу України передбачено право платника податків на здійснення коригування показників, задекларованих у раніше поданій звітності, в тому числі шляхом їх збільшення чи зменшення.

Так, згідно з положеннями п. 50.1 ст. 50 Податкового кодексу України у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Платник податків має право не подавати такий розрахунок, якщо відповідні уточнені показники зазначаються ним у складі податкової декларації за будь-який наступний податковий період, протягом якого такі помилки були самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявлені.

Таким чином, вказаними нормами встановлено право платника податку, у разі виявлення помилок у поданій ним податковій звітності, внести відповідні зміни шляхом подання уточнюючого розрахунку.

Порядок заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість затверджений наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 № 21.

Відповідно до пункту 5 розділу VI наказу Міністерства фінансів України «Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість» № 21 від 28.01.2016 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі - Порядок) у разі виправлення значення рядка 21 декларації, яке у майбутніх звітних періодах не вплинуло на значення рядка 18 чи рядка 20.2, уточнюючий розрахунок подається за один звітний період, в якому вносяться відповідні зміни. Такий уточнюючий розрахунок може бути поданий у спосіб, визначений в абзаці четвертому пункту 50.1 статті 50 розділу II Кодексу. Значення графи 6 рядка 21 уточнюючого розрахунку (як збільшення, так і зменшення) враховується у рядку 16.2 декларації за звітний період, у якому подано такий уточнюючий розрахунок. Відповідно до пункту 6 зазначеного розділу у разі виправлення значення рядка 21 декларації, яке у майбутніх періодах впливатиме на значення рядка 18 чи рядка 20.2, уточнюючий розрахунок подається за кожний звітний період, у якому значення рядка 21 декларації впливало на значення рядка 18.

Згідно з підпунктом 7 пункту 4 розділу V Порядку у рядку 16 відображається від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду. У рядок 16.1 переноситься значення рядка 21 декларації за попередній звітний (податковий) період. У рядку 16.2 вказуються суми збільшення/зменшення залишку від`ємного значення за результатами уточнюючих розрахунків, поданих протягом звітного (податкового) періоду. У рядку 16.3 вказується сума збільшення/зменшення від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу, узгоджена протягом звітного (податкового) періоду.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем подано до контролюючого органу податкову декларацію з податку на додану вартість за серпень 2021 року (реєстраційний номер ), в таблиці 1 додатку 2 якої задекларовано звітний (податковий) період виникнення від?ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на суму 685124,00 грн. 09 (вересень) 2021 року.

У подальшому, в зв?язку з виявленими помилками, за результатами проведення камеральної перевірки оформленої актом №7383/10-36-18-11/31561738 від 19.10.2021, товариством 08.11.2021 подано до контролюючого органу уточнюючий розрахунок податкових зобов?язань з податку на додану вартість та відкориговану Довідку про суму від?ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Додаток 2 до податкової декларації з ПДВ). У таблиці 1 Довідки виправлено значення періоду виникнення від?ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду на суму 685124,00 грн, а саме повторено помилковий запис у графі звітний місяць "9", вартісні показники зазначено зі знаком "-", тобто - 685124,00 грн, далі наведено правильний запис щодо операції з виправленими показниками - звітний податковий період "6" та вартісні показники 685124,00 грн відповідно.

Таким чином, сума від?ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 3411304,00 грн залишилась незміненою поданими уточненнями.

При цьому, в ході судового розгляду справи відповідачем не наведено та не доведено обставини недостовірного та протиправного формування позивачем показника суми від`ємного значення з податку, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, що був ним відображений в уточнюючому розрахунку.

Зменшуючи суму від`ємного значення, що зараховується до складу наступного звітного періоду, контролюючий орган виходив виключно з факту допущення позивачем помилки при заповненні декларації з податку на додану вартість за серпень 2021 року в невірному зазначенні звітного (податкового) періоду у якому виникло від?ємне значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного (звітного) податкового періоду.

Натомість, суд зазначає, що дана механічна помилка не може вказувати на протиправність даної суми податкового кредиту.

За наведених обставин суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Під час звернення до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2481,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 12.05.2022.

Враховуючи задоволення позовних вимог, сума судового збору, яка підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління ДПС у Київській області, становить 24810,00 грн.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 134, 139, 143, 242 - 246, 249, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Київській області №28739/1811 від 26.11.2021.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Політара" () сплачений судовий збір у розмірі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області ().

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Василенко Г.Ю.