Справа № 280/1256/22
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2022-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

20 грудня 2022 року м. Дніпросправа № 280/1256/22

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Суховарова А.В., Головко О.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі адміністративну справу за апеляційною скаргою Запорізької митниці на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 15.06.2022 (суддя Сіпака А.В.) в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Слов`янський Пух Україна» до Запорізької митниці про визнання протиправним та скасування рішення щодо коригування митної вартості товару, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Слов`янський Пух Україна» звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Запорізької митниці, в якій просило:

- визнати протиправним та скасувати Рішення Запорізької митниці про коригування митної вартості товарів №UA112020/2021/000004/2 від 16.12.2021 .

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.02.2022 Запорізького окружного адміністративного суду від 15.06.2022 адміністративний позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у позові відмовити повністю.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що позивачем до митного оформлення надано документи на підставі яких неможливо достовірно стверджувати про правильність визначення митної вартості товару, відповідач не мав достатніх підстав для здійснення митного оформлення товару за митною вартістю заявленою позивачем. З цими обставинами відповідач пов`язує неможливість здійснення митного оформлення товару за митною вартістю заявленою позивачем. У зв`язку із неможливістю застосування основного методу визначення митної вартості товарів посадовою особою митниці було послідовно застосовано другорядний метод визначення митної вартості товару, що і стало підставою для прийняття рішень про коригування митної вартості товарів. Вказуючи на те, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості, відповідач, з посиланням на обставини, які встановлені під час митного контролю та яким, на його думку, судом першої інстанції не надано належної правової оцінки, зазначає про правомірність оскарженого у межах цієї справи рішення митного органу.

Від представника позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому представник позивача просить залишити без задоволення апеляційну скаргу, а рішення суду залишити без змін.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла таких висновків.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, 28.06.2021 між ТОВ «Слов`янський Пух Україна» (Україна) «Покупець» та Changxing Yueheng Textile Co., Ltd., (Китай) «Продавець» укладено Контракт №3-21-CY, відповідно до якого Продавець зробить і поставить, а Покупець прийме та сплатить за продукцію.

20.08.2021 між ТОВ «Слов`янський Пух Україна» (Україна) «Покупець» та Changxing Yueheng Textile Co., Ltd., (Китай) «Продавець» укладено Додаток №11(CY) до Контракту №3-21-CY від 28.06.2021.

В Додатку №11(CY) від 20.08.2021 до Контракту №3-21-CY від 28.06.2021 зазначено: «… 2.2. Общая сумма по настоящему Приложению к Контракту составляет 101 602,60 долларов США. 2.3. Условия поставки СІР - Васильевка (Украина) согласно «INСОТЕRМS 2010». Срок поставки до 15 декабря 2021 года. 2.4. Цена товара включает стоимость товара, упаковки, маркировки, страховки и транспортировки. 2.5. Оплата производится двумя этапами: первый предоплата в размере не менее 80% до 15 декабря 2021 года, вторая окончательная оплата производиться до 31 декабря 2021 года.

Для проведення митного оформлення товару, поставленого за вищевказаним Контрактом №3-21-CY від 28.06.2021 позивачем 16.12.2021 подано митну декларацію №UA112020/2021/000636.

При митному оформленні товар задекларований позивачем як: « 1. Тканина вибілена (100% поліестер), полотняного переплетення, повністю виготовлена з комплексних текстурованих синтетичних (поліефірних) ниток, мікрофібра, обидві сторони з начісуванням, одна сторона каландрована, завширшки 220 см, щільністю 85 г/м3, не ворсова, не має покриття, просочення, дублювання, які сприймаються неозброєним оком, з пругами, код товару згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності , в кількості 7 603 кг, 40 292 погонні метри за ціною 0,54 доларів США за 1 (один) погонний метр (надалі - «Товар 1»); 2. Тканина вибивна (100% поліестер), полотняного переплетення, повністю виготовлена з комплексних текстурованих синтетичних (поліефірних) ниток, мікрофібра, Pearl (малюнок), обидві сторони з начісуванням, одна сторона каландрована, завширшки 220 см, щільністю 85 г/м2, не ворсова, не має покриття, просочення, дублювання, які сприймаються неозброєним оком, з пругами, код товару згідно з У KT ЗЕД , в кількості 12 180 кг, 64 551 погонний метр за ціною 0,66 доларів США за 1 (один) погонний метр та тканина вибивна (100% поліестер), полотняного переплетення, повністю виготовлена з комплексних текстурованих синтетичних (поліефірних) ниток, мікрофібра, Disperse (малюнок), обидві сторони з начісуванням, завширшки 220 см, щільністю 85 г/м2, не ворсова, не має покриття, просочення, дублювання, які сприймаються неозброєним оком, з пругами, код товару згідно з УКТ ЗЕД , в кількості 1 382 кг, 7 327 погонних метрів за ціною 0,73 доларів США за 1 (один) погонний метр (надалі - «Товар 2»); 3. тканина пофарбована (100% поліестер), полотняного переплетення, повністю виготовлена з комплексних текстурованих поліефірних ниток, мікрофібра, колір Dyed, обидві сторони з начісуванням, одна сторона каландрована, завширшки 220 см, щільністю 85 г/м2, не ворсова, не має покриття, просочення, дублювання, які сприймаються неозброєним оком, з пругами, код товару згідно з УКТ ЗЕД , в кількості 2 779 кг, 14 728 погонних метрів за ціною 0,56 доларів США за 1 (один) погонний метр (надалі - «Товар 3»); 4. Тканина з ниток різних кольорів (100% поліестер), полотняного переплетення, повністю виготовлена з комплексних текстурованих поліефірних ниток, мікрофібра, одна сторона каландрована, містить карбонову нитку, завширшки 220 см, щільністю 85 г/м2, не ворсова, не має покриття, просочення, дублювання, які сприймаються неозброєним оком, з пругами, код товару згідно з УКТ ЗЕД , в кількості 1 349 кг, 7 150 погонних метрів за ціною 0,92 доларів США за 1 (один) погонний метр (надалі - «Товар 4»).

Згідно з графою 43 МД №UA112020/2021/000636 від 16.12.2021 декларантом зазначено метод визначення митної вартості за ціною угоди (перший метод), передбачений ст.58 Митного кодексу України.

Умови поставки (графа 20 МД №UA112020/2021/000636 від 16.12.2021) CIP UA Василівка.

При поданні МД №UA112020/2021/000636 від 16.12.2021 декларантом надано до Запорізької митниці: Сертифікат якості №б/н від 25.08.2021; Пакувальний лист №б/н від 25.08.2021; Рахунок-фактуру (інвойс) №11-08/21 від 28.07.2021; Коносамент №SHLD2108Е017 від 04.09.2021; Автотранспортну накладну №4068 від 15.12.2021; Сертифікат про походження товару №21С342000219/00007 від 04.09.2021; Страховий поліс № ANAJA924221Q015965Z від 08.09.2021; Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №11(CY) від 20.08.2021; Зовнішньоекономічний договір (контракт) №3-21-CY від 28.06.2021.

За результатами перевірки документів за ЕМД №UA112020/2021/000636 від 16.12.2021 було зазначено наступне: 1. Відповідно до п. 2.5 доповнення №11(CY) від 20.08.2021 до контракту від 28.06.2021 №3-21-CY передбачені 2 етапи умов оплати передоплата згідно рахунка-проформи 80% від суми до 15 грудня 2021. Друга кінцева оплата проводиться до 31 грудня 2021 року. Декларантом банківські платіжні документи щодо сплати товару до митного оформлення не подано; 2. Відповідно до п. 3.2 контракту передбачено, що умови оплати узгоджуються в Додатках до дійсного контракту на кожне відвантаження окремо та зазначаються у рахунку-проформі, яка до митного оформлення не подавалася; 3. В поданому до митного оформлення страховому полісі № ANAJA924221Q015965Z від 08.09.2021 зазначено «відповідно до рахунка», реквізити інвойсу в поданому документі зазначено «SULD210BE017», що відрізняється від реквізитів інвойсу поданого до митного оформлення « 11-08/21». Інвойс за номером «SULD210BE017» підприємством до митного оформлення не подавався.

На запит митниці декларантом було надано: Лист б/н від 16.12.2021; лист № 1612/21-01 від 16.12.2021; Оборотно-сальдову відомість по рахунку 632 за 13.12.2021-14.12.2021; Платіжні доручення в іноземній валюті та банківських металах від 08.11.2021 за №62 (на суму 25000 дол. США), від 15.11.2021 за №64 (на суму 30000 дол. США), від 07.12.2021 за №65 (на суму 7000 дол. США), від 10.12.2021 за №66 (на суму 17000 дол. США), від 13.12.2021 за №67 (на суму 2602,6 дол. США).

За результатами поданих документів митницею зазначено наступне: 1. Надана оборотно-сальдова відомість не завірена належним чином; 2. Платіжні доручення в іноземній валюті та банківських металах відповідно до умов контракту повинні надаватися як обов`язкові документи, а не надаватися додатково; 3. Ненадання копії декларації країни відправлення унеможливоює перевірку ціни товару, ваги, кількості, найменування, та інших відомостей, що заявлялась митним органам Китаю при вивезенні.

У Рішенні про коригування митної вартості товарів №UA112020/2021/000004/2 від 16.12.2021 зазначено наступне: «… За результатами проведеного контролю співставлення у відповідності до положень статті 337 МКУ встановлено відсутність митних оформлень за ціною угоди (вартість операції) ідентичких/повібких товарів в понятті ст.59-60 МКУ, ввезених на митну територію України у наближений час, що унеможливлює застосування методів визначення митної вартості товару за ціною щодо ідентичних (ст.59 МКУ) та подібних (ст.60 МКУ) товарів. У зв`язку із неможливістю застосування вказаних методів визначення митної вартості товарів, посадовою особою послідовно розглядалася можливість застосування наступного методу визначення митної вартості. У разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена відповідно до положень статей 58 - 61 МКУ, їх митна вартість визначається згідно з положеннями ст.62 МКУ на основі піднімання вартості, крім випадків, коли на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи послідовність застосування ст.62 та ст.63 МКУ може бути зворотньою. Методи на основі віднімання (ст.62 МКУ) та додавання (ст.63 МКУ) вартості повинні ґрунтуватися на даних, які є об`єктивними, підтверджуються документально, піддаватися обчисленню. Відсутність у митниці та не надання декларантом необхідних документів унеможливила застосування методів на основі віднімання та на основі додавання вартості товарів, у зв`язку з неможливістю застосування вказаних методів визначення митної вартості послідовно розглядалася можливість застосування резервного методу визначення митної вартості. У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).У відповідності до п.3 ст.337 МКУ проведено контроль співставлення - автоматизоване порівняння даних, які містяться в митній декларації або інших документах, поданої для митного оформлення, з даними, які містяться в електронних ресурсах митних органів. Відповідно до ст.33 Митного кодексу України митні органи використовують інформаційні ресурси, що знаходяться у їх віддані, створені, оброблені та накопичені в інформаційних системах та складаються із відомостей, що містяться у документах, які надаються під час проведення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів, та інших документах. В інформаційних ресурсах митниці наявна інформація про митне оформлення подібних (аналогічних) товарів, а саме:- для товару №1: в розрізі товарної під категорії УКТ ЗЕД та країни походження - CN митне оформлення вибілена тканина полотняного переплетіння, повністю виготовлена з поліефірних комплексних текстурованих ниток, в співставних обсягах, на виконання прямого договору. Джерело інформації: ЕМД від 12.10.2021 UA102020/2021/004435; для товару № 2: в розрізі товарної під категорії УКТ ЗЕД та країни походження - CN митне оформлення тканини вибивної полотняного переплетіння, повністю виготовлені з комплексних текстурованих синтетичних (поліефірних) ниток, в співставних обсягах, на виконання прямого договору. Джерело інформації: ЕМД від 12.10.2021 UA102020/2021/004435; для товару № 3: в розрізі товарної під категорії УКТ ЗЕД та країни походження - CN митне оформлення тканини вибивної полотняного переплетіння, повністю виготовлені з комплексних текстурованих синтетичних (поліефірних) ниток, в співставних обсягах, на виконання прямого договору. Джерело інформації: ЕМД від 12.10.2021 UA102020/2021/004435 …».

Оформлення товару здійснено позивачем з урахуванням Рішення про коригування митної вартості товарів №UA112020/2021/000004/2 від 16.12.2021 і випущено відповідачем у вільний обіг вже за МД №UA112020/2021/000640 від 17.12.2021 під гарантію відповідно до розділу X Митного кодексу України.

За змістом умов постачання СІР правил Інкотермс від 16.09.2010 «Carriage and Insurance Paid to» («указано место назначения») означає, що продавець передає товар перевізнику чи іншій особі, номінованій продавцем, у погодженому місці (якщо таке місце погоджено сторонами) і що продавець зобов`язаний укласти договір перевезення та нести витрати на перевезення, необхідних доставки товару в узгоджене місце призначення. Продавець також укладає договір страхування, що покриває ризик втрати або пошкодження товару під час перевезення. Покупцеві слід врахувати, що згідно із CIP продавець зобов`язаний забезпечити страхування лише з мінімальним покриттям. За бажання покупця мати більше захисту шляхом страхування, йому необхідно або ясно погодити це з продавцем або здійснити власним коштом додаткове страхування.

Так, зазначені Запорізькою митницею у повідомленні «розбіжності» не мають суттєвого впливу на ціну товару, оскільки стосуються взаємовідносин між суб`єктами господарювання по взаєморозрахункам, строку поставки.

При цьому, враховуючи приписи п.3 Контракту №3-21-CY від 28.06.2021 та для того щоб впевнитись що імпорт товару дійсно відбувався за умовами СІР, суд вважає, що позивач не обґрунтовано не надав при митному оформленні імпортованих товарів платіжних доручень.

Не погоджуючись із рішенням відповідача про коригування митної вартості товарів, позивач звернувся до суду.

Надаючи оцінку спірним відносинам, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Відповідно до ст. 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч. 1 ст. 52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VІІІ цього Кодексу та цією главою.

За приписами ч. 2 ст. 52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено ч. 1 ст. 53 Митного кодексу України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Як передбачено ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію) (ч. 4 ст. 53 Митного кодексу).

Відповідно до ст. 53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Як встановлено ч. 1 ст. 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до ст. 57 Митного кодексу України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів, згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі, якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 58 Митного кодексу України, основний метод визначення митної вартості не застосовується, якщо використані декларантом відомості не підтверджені документально або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Вказана правова позиція викладена і в постановах Верховного Суду від 26.06.2018 у справі № 814/1996/15, від 19.06.2018 у справі № 826/6346/16.

Згідно Рішення про коригування митної вартості товарів №UA112020/2021/000004/2 від 29.10.2021 вбачається, що умови імпорту товару за МД №UA102020/2021/004435 від 12.10.2021 (яку взято відповідачем як джерело для визначення митної вартості) суттєво відрізняються від умов заявлених позивачем у МД №UA112020/2021/000636 від 16.12.2021 (по ознакам (властивостям, характеристикам) товарів, виробникам, умовам транспортування, тощо).

Окрім того, товар, імпортований за МД №UA102020/2021/004435 від 12.10.2021, вивезено з Китаю за умовами поставки «CIF UA ОДЕСА».

Водночас, позивачем товар, імпортований за МД №UA112020/2021/000636 від 16.12.2021, вивезено з Китаю за умовами поставки «CIР UA Василівка».

У МД №UA102020/2021/004435 від 12.10.2021 взагалі відсутня інформація про: «Відправник/Експортер», «Одержувач», «Декларант/Представник».

У п.3 розділу 3 «Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України», затверджених 11.09.2015 наказом ДФС України №689, зазначено: « 3.Посадова особа органу доходів і зборів, яка здійснює аналіз, виявлення та оцінку ризиків, повинна враховувати особливості формування вартості товарів, які реалізуються в порядку біржової торгівлі. При здійсненні аналізу, виявлення та оцінки ризиків товарів, які є об`єктом біржової торгівлі, ціну договору щодо товару, який імпортується (вартість операції), без урахування витрат на доставку, комісійних витрат, премії або знижки за фактичну якість товару і премії продавцю необхідно порівнювати зі значенням біржових котирувань за період 10 днів, що передує даті складання рахунка-фактури (інвойсу) або додатку (специфікації) до зовнішньоекономічного договору (контракту). При здійсненні аналізу, виявлення та оцінки ризиків на підставі сировинних складових ураховуються дані про вміст сировини, що використовується для виготовлення цього товару. За відсутності даних про щоденні біржові котирування для аналізу, виявлення та оцінки ризиків використовується інформація про середні значення біржових котирувань за календарний місяць, в якому здійснювалось відвантаження товару».

Водночас, скаржником не надано до суду доказів вивчення всіх можливих джерел інформації, передбачених «Методичними рекомендаціями щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» при прийнятті Рішення про коригування митної вартості товарів №UA112020/2021/000004/2 від 16.12.2021 та визначенні ціни імпортованого ТОВ «Слов`янський Пух Україна» товару.

Крім того, відповідач не надав до суду доказів вивчення всіх можливих джерел інформації, передбачених Методичними рекомендаціями щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України при прийнятті оскаржуваного рішення та визначенні ціни імпортованого позивачем товару. Отже, відповідачем не доведено причини надання переваг одним джерелам цінової інформації перед іншими.

Згідно з ч.3 ст.58 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідач не довів, що використані декларантом відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірно або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні, відповідно до приписів ч.2 ст. 58 Митного кодексу України. Відтак, правомірність переходу до другорядних методів визначення митної вартості товарів з огляду на приписи п.2 ч.1 ст.57 Митного кодексу України відповідачем не доведено.

Разом з цим, відповідачем не доведено, що подані позивачем для визначення митної вартості товару документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

З урахуванням викладеного, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції щодо безпідставності прийняття відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів №UA 112020/2021/000004/2 від 16.12.2021.

Відтак, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку про помилкове застосування судом першої інстанції норм матеріального або процесуального права, яке призвело б до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Запорізької митниці залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 15.06.2022 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя А.В. Суховаров

суддя О.В. Головко