Справа № 320/8929/21
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2022-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/8929/21 Головуючий у 1 інстанції: Леонтович А.М.
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Ключковича В.Ю.

Кузьмишиної О.М.

За участю секретаря Заміхановської Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, згідно статті 229 КАС України, адміністративну справу за апеляційною скаргою Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Київського окружного адміністративного суду від 12 липня 2022 року у справі за адміністративним позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до Товариства з обмеженою відповідальністю «І-Стейт» про зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент) звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «І-Стейт» (далі - ТОВ «І-Стейт»), в якому просив припинити право на виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція групи нежитлових приміщень №1,2,10 будівлі в літ. «Е» з облаштуванням антресолі по вулиці Пухівська, 4 у Деснянському районі міста Києва» від 16.04.2021 №КВ25, замовник будівництва - Товариство з обмеженою відповідальністю «І-Стейт».

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 12 липня 2022 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, позивач - Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким адміністративний позов задовольнити повному обсязі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт вказує, що ТОВ «І-Стейт» не володіло на законних підставах групою нежитлових приміщень № 1, 2, 10 будівлі в літ. «Е» з облаштуванням антресолі по вулиці Пухівська, 4 у Деснянському районі міста Києва, загальною площею 458,0 кв. м., а тому, ТОВ «І-Стейт» не може бути Замовником її реконструкції та не може затверджувати проектну документацію на вказаний об`єкт реконструкції. Отже, апелянт зазначає, що замовником будівництва, ТОВ «І-Стрейт» наведені недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт. Таким чином, апелянт вказує, що проектна документація розроблена та, як наслідок, затверджена замовником будівництва ТОВ «І-Стрейт» з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Ухвалою суду від 06 грудня 2022 року, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, продовжено строк розгляду справи на строк достатній для всебічного та повного розгляду справи.

20 грудня 2022 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від представника Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшла заява про розгляд справи без участі представника позивача, в якій зазначив, що підтримує апеляційну скаргу в повному обсязі.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч. 2 ст. 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи, що особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова, колегія суддів визнала можливим проводити розгляд справи за відсутності сторін.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) зареєстрував замовникові будівництва, Товариству з обмеженою відповідальністю «І-Стейт», на об`єкт будівництва: «Реконструкція групи нежитлових приміщень №1,2,10 будівлі в літ. "Е" з облаштуванням антресолі по вулиці Пухівська, 4 у Деснянському районі міста Києва» повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) від 16.04.2021 №КВ25.

Згідно з даними, наведеними замовником будівництва у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, зокрема:

- проектна документація розроблена ТОВ «Українські архітектурні технології» під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_1 (серія та номер кваліфікаційного сертифіката АА №002059) та затверджена наказом директора ТОВ «І-Стейт», ОСОБА_2 від 01.03.2021 №3Е-рд;

- містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки не видавались згідно з пунктом 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06.11.2017 №289 (реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації та функціонального призначення, розміщення в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення);

- земельна ділянка для будівництва не використовується згідно з ч. 4 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

- в частині характеристики житлових будинків (за наявності) зазначено загальну площу нежитлових приміщень об`єкта будівництва 458,0 кв.м, характеристика інших нежитлових приміщень (за наявності) фундамент - залізобетон, стіни - газобетон, висота приміщень 9,6 м, в частині основних показників об`єкта відповідно до проєктної документації загальна площа складає - 710 кв.м.

На підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 11.05.2021 №550 було видано направлення від 11.05.2021 б/н для проведення планового (позапланового) заходу, зокрема ТОВ «І-Стейт».

Під час виїзду на місце 12.05.2021 посадової особи Департаменту з метою проведення перевірки, доступ до об`єкта будівництва був обмежений, відповідальні особи були відсутні, що унеможливило проведення перевірки, оскільки, відповідно до пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) листом від 12.05.2021 №073-3966 запросив суб`єктів містобудування до Департаменту на 18.05.2021 об 11 год. 20 хв. за адресою: вул. Хрещатик, 32-А, 2-й поверх, м. Київ, а також, зазначив про необхідність посадовим та/або уповноваженим особам суб`єктів містобудування надати необхідні для проведення перевірки документи.

Також, з метою здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою Департаменту здійснено пошук відомостей у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за цією адресою та сформовано інформаційну довідку від 13.05.2021, номер інформаційної довідки 256212704.

В інформаційній довідці міститься інформація, що група нежитлових приміщень №1,2,10 (в літ. "Е") за вказаною вище адресою площею 353,9 кв.м. на праві приватної власності належить Товариству з обмеженою відповідальністю «І-Стейт» на підставі технічного паспорта №б/н від 09.09.2020 та висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна серія та номер: 090920 від 09.09.2020 видані ТОВ «Консалтингова агенція з нерухомості».

Департамент вказує, що оскільки, ТОВ «І-Стейт» не володіло на законних підставах групою нежитлових приміщень №1, 2, 10 будівлі в літ. "Е" на вул. Пухівській, 4 загальною площею 458,0 кв.м., ТОВ «І-Стейт» не може бути замовником її реконструкції та не може затверджувати проектну документацію на об`єкт будівництва «Реконструкція групи нежитлових приміщень №1,2,10 будівлі в літ. "Е" з облаштуванням антресолі по вулиці Пухівська, 4 у Деснянському районі міста Києва», адже, така документація розроблена з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Оскільки, відбулися зміни техніко-економічних показників об`єкта в частині збільшення загальної площі об`єкта будівництва, таке потребує отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для проектування об`єкта будівництва.

Звертаючись до суду з позовною заявою, Департамент стверджує, що проектна документація «Реконструкція групи нежитлових приміщень №1,2,10 будівлі в літ. "Е" з облаштуванням антресолі по вулиці Пухівська, 4 у Деснянському районі міста Києва», яка передбачає збільшення геометричних розмірів, розроблена без однієї із складових вихідних даних, а саме, без містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для проектування об`єкта будівництва, чим порушено частину першу статті 29, абзац 1 частини першої статті 31, частину восьму статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Позивач, з метою припинення права на виконання будівельних робіт, звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Частиною 1 статті 6 вищевказаного Закону передбачено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Пунктом 2 частини 3 статті 6 Закону № 3038-VI закріплено, що до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Частиною 1 статті 41 Закону № 3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За приписами п.1 ч. 1 ст. 34 Закону № 3038-VI, замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч.ч. 1-2 ст. 36 Закону № 3038-VI, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466 затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, пункт 13 якого визначає, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюється та надсилається рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.

Водночас, частина 2 статті 39-1 Закону № 3038-VI передбачає, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Як вбачається з матеріалів справи, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) зареєстрував замовникові будівництва, Товариству з обмеженою відповідальністю «І-Стейт», на об`єкт будівництва: «Реконструкція групи нежитлових приміщень №1,2,10 будівлі в літ. "Е" з облаштуванням антресолі по вулиці Пухівська, 4 у Деснянському районі міста Києва» повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) від 16.04.2021 №КВ25.

Звертаючись до суду з позовною заявою про припинення права на виконання будівельних робіт, Департамент посилався на те, що замовником будівництва - ТОВ «І-Стрейт» наведені недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт.

З огляду на це, Департамент стверджує, що проектна документація «Реконструкція групи нежитлових приміщень №1,2,10 будівлі в літ. "Е" з облаштуванням антресолі по вулиці Пухівська, 4 у Деснянському районі міста Києва», яка передбачає збільшення геометричних розмірів, розроблена без однієї із складових вихідних даних, а саме, без містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для проектування об`єкта будівництва, чим порушено частину першу статті 29, абзац 1 частини першої статті 31, частину восьму статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Слід зазначити, що саме по собі повідомлення про початок виконання будівельних робіт не є дозвільним документом, а має декларативний характер. Таке повідомлення подається замовником з метою отримання права на виконання будівельних робіт.

Згідно положень частини 2 статті 34 Закону № 3038-VI, зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, зокрема, повідомлення про початок виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Водночас, приписи ч. 1 ст. 39 Закону № 3038-VI передбачають, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Відповідно до ч. 5 ст. 39 Закону № 3038-VI, датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

За приписами ч. 6 ст. 39 Закону № 3038-VI, орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає декларацію про готовність об`єкта до експлуатації замовникові, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації.

Рішення про реєстрацію або повернення декларації про готовність об`єкта до експлуатації може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права реєстрації декларації), або оскаржено до суду.

Отже, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про те, що реєстрація повідомлення про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування, який потягнув за собою настання певних правових наслідків, у даному випадку, вчинення дій щодо реалізації наданого відповідачу права на проведення будівельних робіт.

Разом з тим, матеріалами справи свідчать, що, згідно з інформацією, яка міститься на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва стосовно об`єкта «Реконструкція групи нежитлових приміщень №1,2,10 будівлі в літ. "Е" з облаштуванням антресолі по вулиці Пухівська, 4 у Деснянському районі міста Києва», є зареєстрованою декларація про готовність до експлуатації об`єкта 15.07.2021 (реєстраційний номер КВ48).

Як зазначив Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постановах від 18.06.2020 у справі № 814/2457/16, від 27.02.2020 у справі №826/11151/17, від 12.11.2020 у справі № 815/1167/15, від 05.06.2019 у справі №815/3172/180, з моменту реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, з якою пов`язується закінчення будівництва об`єкта, декларація про початок виконання будівельних робіт вичерпала свою дію.

З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що станом на день винесення рішення, підстави для задоволення позовних вимог відсутні, у зв`язку з тим, що позивач, незважаючи на встановлені ним невідповідності у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, зареєстрував декларацію про готовність до експлуатації об`єкта.

Колегія суддів враховує посилання апелянта на те, що ТОВ «І-Стейт» не володіло на законних підставах групою нежитлових приміщень № 1, 2, 10 будівлі в літ. «Е» з облаштуванням антресолі по вулиці Пухівська, 4 у Деснянському районі міста Києва, загальною площею 458,0 кв. м., а тому, не може бути Замовником її реконструкції та не може затверджувати проектну документацію на вказаний об`єкт реконструкції, а також, доводи про те, що проектна документація розроблена та, як наслідок, затверджена замовником будівництва ТОВ «І-Стрейт» з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, разом з тим, повторно зазначає, що позовні вимоги про припинення права на виконання будівельних робіт не підлягають задоволенню з огляду на закінчення будівельних робіт, на що вказує реєстрація відповідачем декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Решта доводів та заперечень апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та відсутність правових підстав для їх задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 229, 242, 243, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 12 липня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Ключкович В.Ю.

Кузьмишина О.М.

Повний текст постанови виготовлено 21.12.2022 року.