Справа № 640/10398/21
Суддя: Черпіцька Людмила Тимофіївна
Дата ухвалення: 2022-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого-судді: Черпіцької Л.Т., суддів: Пилипенко О.Є., Собківа Я.М, за участю секретаря: Висоцького А.М. розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від "12" січня 2022 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора Департаменту державної реєстрації та нотаріату Міністерства юстиції України Заєць Юлії Анатоліївни про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив:

- визнати протиправним і скасувати рішення державного реєстратора Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України Заєць Юлії Анатоліївни від 02.02.2021 №52/19.4 про відмову в державній реєстрації змін до відомостей про Політичне об`єднання «Рідна Вітчизна», що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, у тому числі змін до статуту та програми;

- зобов`язати державного реєстратора Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України Заєць Юлію Анатоліївну (або інших державних реєстраторів) повторно розглянути подані 05.01.2021 документи для внесення змін до відомостей про Політичне об`єднання «Рідна Вітчизна» з урахуванням висновків суду.

В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначив про протиправність оскаржуваного рішення про відмову в державній реєстрації змін до відомостей про Політичне об`єднання «Рідна Вітчизна», що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, зокрема й змін до статуту та програми Партії, з підстав, які не передбачені законодавством, оскільки таке рішення ґрунтується на неправильних висновках відповідача про суперечність поданих Партією документів вимогам законодавства та про невідповідність відомостей, що містяться в цих документах відомостям, що містяться стосовно Партії в Єдиному державному реєстрі чи інших інформаційних системах, використання яких передбачене Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань».

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від "12" січня 2022 р. позов задоволено.

Ухвалюючи рішення, суд першої інстанції дійшов висновку, що у зв`язку з неправильним тлумаченням норми статті 28 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» Мін`юст необґрунтовано відмовив в державній реєстрації змін до відомостей про Партію.

Відповідач, не погоджуючись із судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права та недотримання норм матеріального права, просить скасувати рішення суду та ухвалити нову постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, скаржник зазначає, що з поданих до реєструючого органу документів не можливо встановити, що позачерговий З`їзд Партії проведений відповідно до статутних вимог Партії, оскільки з поданого рішення (протоколу № 1) позачергового З`їзду Партії не можливо визначити: дату проведення засідання Політичної Ради Партії та кількість членів, присутніх на засіданні Політичної Ради Партії, на якому було встановлено дату, місце проведення, проект порядку денного та норму представництва Позачергового З`їзду Партії. Отже, у поданих на реєстрацію змін до відомостей про Партію документах були наявні суперечливості, які унеможливили проведення реєстраційних дій.

Також скаржник зазначає, що подана до реєструючого органу нова редакція програми Партії не містить цілей та завдань Партії, а також шляхів їх досягнення, тому державний реєстратор, отримавши нову редакцію програми Партії, яка не містить чіткого формулювання цілей та завдань Партії, а також шляхів їх досягнення, позбавлений можливості реєстрації змін до відомостей про Партію.

Серед вказаного, скаржник також зазначає, що в поданій до реєструючого органу заяві (форма 4) містяться не повні відомості, зокрема щодо імен та по батькові відповідних осіб.

Крім зазначеного, скаржник вказує на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, оскільки, на думку скаржника, розгляд справи необхідно було здійснювати за правилами загального провадження.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, наполягаючи на необґрунтованості доводів скаржника і правильності висновків суду першої інстанції.

У поданій апеляційній скарзі скаржник просив здійснювати розгляд справи за участю його представника.

Колегія суддів встановила, що суд першої інстанції розглянув справу за правилами ст. 262 КАС України в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін.

Згідно з п.3 ч.1 ст. 311 КАС України апеляційні скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, судом апеляційної інстанції можуть бути розглянуті без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами.

З огляду на подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про участь скаржника в судовому засіданні суду апеляційної інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, оцінивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що 27.05.2010 Міністерством юстиції України зареєстровано Політичне об`єднання «Рідна Вітчизна», головою якого обрано ОСОБА_2 .

04.01.2021 рішенням позачергового з`їзду змінено найменування Політичного об`єднання «Рідна Вітчизна» на Політична партія «Карпати», мету Партії, прийнято статут та програму Партії в новій редакції, обрано новий склад керівних органів, зокрема, головою партії обрано ОСОБА_1, змінено адресу місцезнаходження Партії, інформацію про зв`язок та інш.

05.01.2021 новообраний голова Політичної партії «Карпати» ОСОБА_1., що є позивачем у даній справі, звернувся до Міністерства юстиції України із заявою про проведення державної реєстрації відповідних змін стосовно Партії, в тому числі змін до її статуту.

Рішенням державного реєстратора Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України Заєць Юлії Анатоліївни від 02.02.2021 №52/19.4 відмовлено в державній реєстрації змін до відомостей про Політичне об`єднання «Рідна Вітчизна», що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, в тому числі змін до статуту та програми.

Рішення прийнято на підставі статті 28 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», пункту 6 розділу V Порядку державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 09.02.2016 №359/5, та правового висновку від 29.01.2021 щодо відповідності вимогам Конституції та законів України документів, поданих для державної реєстрації змін до відомостей про партію, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, у тому числі змін до статуту та програми.

Не погоджуючись з таким рішенням, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам скаржника, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до приписів статті 1 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» (далі також - Закон №755-IV) Міністерство юстиції України є суб`єктом державної реєстрації, зокрема у разі державної реєстрації політичних партій.

Відповідно до статті 2 цього Закону відносини, що виникають у сфері державної реєстрації, регулюються Конституцією України, цим Законом та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону №755-IV державна реєстрація базується на таких основних принципах:

1) обов`язковості державної реєстрації в Єдиному державному реєстрі;

2) публічності державної реєстрації в Єдиному державному реєстрі та документів, що стали підставою для її проведення;

3) врегулювання відносин, пов`язаних з державною реєстрацією, та особливостей державної реєстрації виключно цим Законом;

4) державної реєстрації за заявницьким принципом;

6) єдності методології державної реєстрації;

7) об`єктивності, достовірності та повноти відомостей у Єдиному державному реєстрі;

8) внесення відомостей до Єдиного державного реєстру виключно на підставі та відповідно до цього Закону;

9) відкритості та доступності відомостей Єдиного державного реєстру.

Відповідно до частини другої статті 6 Закону №755-IV державний реєстратор:

1) приймає документи;

1-1) встановлює черговість розгляду поданих документів для державної реєстрації;

2) перевіряє документи на наявність підстав для зупинення розгляду документів;

3) перевіряє документи на наявність підстав для відмови у державній реєстрації;

3-1) під час проведення реєстраційних дій у випадках, передбачених цим Законом, обов`язково використовує відомості реєстрів, автоматизованих інформаційних систем, держателем (розпорядником, володільцем, адміністратором) яких є державні органи, шляхом безпосереднього доступу до них, у тому числі відомості, що містять персональні дані особи, а також використовує відомості, отримані у порядку інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром та інформаційними системами державних органів;

3-2) перевіряє дійсність довіреності, нотаріально посвідченої відповідно до законодавства України, за допомогою Єдиного реєстру довіреностей;

3-3) перевіряє використання спеціальних бланків нотаріальних документів, на яких викладені документи, що подаються для здійснення реєстраційних дій, за допомогою Єдиного реєстру спеціальних бланків нотаріальних документів;

4) проводить реєстраційну дію (у тому числі з урахуванням принципу мовчазної згоди) за відсутності підстав для зупинення розгляду документів та відмови у державній реєстрації шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру;

5) веде Єдиний державний реєстр;

6) веде реєстраційні справи;

6-1) надає в установленому порядку та у випадках, передбачених Законом України "Про виконавче провадження", інформацію органу державної виконавчої служби або приватному виконавцю;

7) здійснює інші повноваження, передбачені цим Законом.

Статтею 3 Закону №755-IV передбачено, що цим Законом може бути встановлено особливості державної реєстрації громадських формувань.

Статтею 25 Закону №755-IV визначено порядок проведення державної реєстрації та інших реєстраційних дій.

На виконання статті 25 вказаного Закону Міністерством юстиції України прийнято наказ від 09.02.2016 №359/5, яким затверджено Порядок державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи (далі - Порядок).

Відповідно до приписів пункту 1 розділу ІІ Порядку державна реєстрація проводиться на підставі документів, поданих заявником, шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації, нотаріуса. Документи для державної реєстрації можуть подаватися у паперовій формі або у електронній формі.

Абзацами першим та другим пункту 10 розділу ІІ Порядку передбачено, що державний реєстратор у строки, визначені законом, здійснює перевірку зареєстрованих в Єдиному державному реєстрі документів на наявність підстав для зупинення їх розгляду та на наявність підстав для відмови в державній реєстрації.

У разі наявності підстав для зупинення розгляду документів державний реєстратор вносить до Єдиного державного реєстру вичерпний перелік таких підстав, передбачених законом.

Абзацом першим пункту 14 розділу ІІ Порядку визначено, що державний реєстратор за наявності підстав для відмови у державній реєстрації, визначених статтею 28 Закону, за допомогою програмних засобів ведення Єдиного державного реєстру формує повідомлення про відмову у державній реєстрації із зазначенням виключного переліку підстав для відмови та рішення суб`єкта державної реєстрації про відмову у державній реєстрації, що за допомогою програмних засобів ведення Єдиного державного реєстру розміщується на порталі електронних сервісів у день відмови у державній реєстрації.

Розділом V Порядку встановлені особливості проведення державної реєстрації політичних партій.

Так, відповідно до положень розділу V Порядку державна реєстрація політичних партій проводиться на підставі правового висновку за результатами правової експертизи поданих для державної реєстрації документів (пункт 1 вказаного розділу).

Правовий висновок готується державним реєстратором за допомогою програмних засобів ведення Єдиного державного реєстру в межах строку розгляду документів для державної реєстрації, встановленого Законом, але не пізніше ніж за 2 дні до закінчення такого строку (пункт 2 вказаного розділу).

Згідно з пунктом 3 вказаного розділу правовий висновок повинен містити: дату: число, місяць, рік; прізвище, ім`я та по батькові державного реєстратора; назву поданої заяви відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 18.11.2016 №3268/5 «Про затвердження форм заяв у сфері державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань». У разі подання заяви для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, додатково зазначається вид (перелік) таких змін; прізвище, ім`я, по батькові заявника; найменування політичної партії; обґрунтування з посиланням на конкретні норми законодавства щодо відповідності вимогам Конституції та законів України, статуту (положенню) відповідної політичної партії документів, поданих для державної реєстрації. У разі державної реєстрації створення політичної партії також зазначається кількість підписів громадян України, зібраних на підтримку рішення про створення політичної партії не менш як у двох третинах районів не менш як двох третин областей України, міст Києва і Севастополя та не менш як у двох третинах районів Автономної Республіки Крим. У разі невідповідності вимогам Конституції та законів України поданих для державної реєстрації документів у висновку зазначаються відповідні положення законодавства, яким суперечать (з якими не узгоджуються) подані для державної реєстрації документи та/або норми статуту (положення), які порушені при прийнятті політичною партією відповідних рішень.

Правовий висновок підписується державним реєстратором та після проходження процедури візування в установленому законодавством порядку подається на затвердження Міністру юстиції України або його заступнику відповідно до розподілу повноважень.

Згідно з пунктом 4 розділу V Порядку правовий висновок в межах повноважень, визначених Законом, затверджується Міністром юстиції України або його заступником відповідно до розподілу повноважень.

Відповідно до пункту 6 цього розділу на підставі затвердженого правового висновку державний реєстратор приймає рішення про проведення державної реєстрації або про відмову в такій реєстрації, яке формується за допомогою програмних засобів ведення Єдиного державного реєстру в електронній формі, та підписує його.

Судом першої інстанції встановлено, що оскаржуване рішення державного реєстратора прийняте на підставі правового висновку Міністерства від 29.01.2021 щодо відповідності вимогам Конституції та законів України, статуту (положенню) громадського формування документів, поданих для державної реєстрації змін до відомостей про Політичне об`єднання «Рідна Вітчизна», що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, в тому числі змін до статуту та програми (далі - правовий висновок).

Указаний висновок за своїм оформленням відповідає вимогам Порядку, належним чином затверджений заступником Міністра юстиції України з питань державної реєстрації 02.02.2021.

Як вбачається зі змісту цього висновку, правовою експертизою встановлено:

- суперечність документів, поданих для державної реєстрації змін місцезнаходження, найменування, у складі керівних органів, до статуту, програми Партії, осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, або відомостей про таку особу та інформації для здійснення зв`язку з Партією статуту Партії;

- подання документів або відомостей, визначених Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» не в повному обсязі;

- невідповідність відомостей, зазначених у заяві про державну реєстрацію відомостям, зазначеним у документах, поданих для державної реєстрації, або відомостям, що містяться в Єдиному державному реєстрі чи інших інформаційних системах, використання яких передбачено цим Законом.

Зазначене полягає, зокрема, в тому, що:

- з поданих документів неможливо встановити проведення позачергового з`їзду Партії відповідно до вимог її статуту, оскільки до реєструючого органу подано рішення (протокол №1) позачергового з`їзду Партії, в якому неможливо визначити дату проведення засідання Політичної ради Партії та кількість членів, присутніх на її засіданні, на якому встановлено дату, місце проведення, проект порядку денного та норму представництва позачергового з`їзду Партії.

Так, згідно з рішенням (протоколі №1) позачергового з`їзду Партії дату, місце проведення позачергового з`їзду Партії, проект порядку денного та норму представництва (по одному делегату від територіальних організації Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя) визначено Політичною радою Партії. Проте, з поданих до реєструючого органу документів неможливо встановити, що позачерговий з`їзд Партії проведений відповідно до її статутних вимог, а саме неможливо визначити: дату проведення засідання Політичної ради Партії, кількість членів, присутніх на її засіданні, на якому визначено дату, місце проведення, проект порядку денного та норму представництва позачергового з`їзду Партії;

- нова редакція програми Партії не містить цілей та завдань Партії, а також шляхів їх досягнення, що суперечить статті 7 Закону України «Про політичні партії в Україні»;

- у поданій до реєструючого органу заяві містяться неповні відомості, зокрема, щодо імен та по батькові наступних осіб: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 ОСОБА_48 , ОСОБА_49 , ОСОБА_50 , ОСОБА_51 , ОСОБА_52 , ОСОБА_53 , ОСОБА_54 , ОСОБА_55 , ОСОБА_56 ;

- в заяві міститься інформація про виключення членів Політичної ради Партії ОСОБА_57 , ОСОБА_58 , ОСОБА_59 , ОСОБА_60 , проте в матеріалах реєстраційної справи відсутні відомості про зазначених осіб.

Відповідно до пунктів 6 та 10-3 частини першої статті 28 Закону №755-IV підставою для відмови у державній реєстрації є:

- документи суперечать статуту громадського формування (пункт 6);

- невідповідність відомостей, зазначених у заяві про державну реєстрацію, відомостям, зазначеним у документах, поданих для державної реєстрації, або відомостям, що містяться в Єдиному державному реєстрі чи інших інформаційних системах, використання яких передбачено Законом (пункт 10.3).

Стверджуючи про суперечність поданих Партією документів для державної реєстрації змін місцезнаходження, найменування, у складі керівних органів, до статуту, програми Партії, осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, або відомостей про таку особу та інформації для здійснення зв`язку з Партією статуту Партії, державний реєстратор Заєць Ю.А. у правовому висновку проаналізувала норми статуту Партії.

Суд першої інстанції встановив, що жоден із учасників справи не надав суду копію статуту Партії в реакції, яка діяла станом на час до проведення позачергового з`їзду, і яка містить вищевказані положення. Суду надано лише нову редакцію статуту, затверджену позачерговим з`їздом Партії. Оскільки учасники справи не заперечували наявність у попередній редакції статуту Партії вказаних положень, суд першої інстанції правильно взяв їх до уваги при розгляді справи.

Так, пунктом 7.4 статуту Партії визначено, що позачерговий з`їзд Партії скликається з ініціативи Політичної ради Партії, голови Партії або на вимогу не менше третини територіальних організацій Партії Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя. Інформація про дату, місце проведення позачергового з`їзду, запропонований порядок денний, норму представництва, визначений Політичною радою Партії, доводиться секретаріатом Партії до територіальних організацій не пізніше ніж за п`ятнадцять календарних днів до проведення позачергового з`їзду.

Відповідно до пункту 7.5 статуту Партії склад делегатів з`їзду Партії формується на основі норм представництва від територіальних організацій Партії Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя, визначених рішенням Політичної ради Партії. Делегатами з`їзду Партії за посадою є голова Партії, заступники голови Партії, керівник секретаріату та члени контрольно-ревізійної комісії Партії.

Згідно з пунктом 7.6 статуту Партії з`їзд Партії повноважний, якщо для участі в його роботі зареєструвалося 2/3 обраних в установленому порядку делегатів не менше як з 2/3 територіальних організацій Партії.

Рішення з`їзду правомочне, якщо воно прийняте шляхом відкритого або таємного голосування і його підтримало більше половини зареєстрованих делегатів.

З протоколу позачергового з`їзду Партії від 04.01.2021 №1, поданого до реєструючого органу, вбачається, що позачерговий з`їзд скликаний на вимогу 9 територіальних організацій. Інформація про дату, місце проведення позачергового з`їзду (04.01.2021, об 09:00 год., 02000, м. Київ, Шевченківський район, бульвар Тараса Шевченка, 33, запропонований проект порядку денного, наведений нижче, норму представництва (по одному делегату від територіальних організацій, Об`єднання Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя), визначену Політичною радою Партії, доведена до територіальних організацій 15.12.2020, тобто не пізніше, ніж за 15 календарних днів до проведення позачергового з`їзду.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що зі змісту цього протоколу неможливо встановити дату проведення засідання Політичної ради Партії та кількість членів Політичної ради Партії, присутніх на цьому засіданні, на якому визначено дату та місце проведення позачергового з`їзду Партії, його порядок денний та норму представництва на з`їзді. Однак, сама по собі відсутність такої інформації в указаному протоколі не свідчить про те, що цей документ, поданий для державної реєстрації змін до відомостей про Партію, суперечить статуту Партії.

До того ж відповідач у правовому висновку не навів жодних аргументів щодо необхідності зазначення в указаному протоколі інформації про дату проведення засідання Політичної ради Партії та кількість членів Політичної ради Партії, присутніх на цьому засіданні.

Статтею 15 Закону №755-IV встановлено вимоги до оформлення документів, що подаються для державної реєстрації. Так, документи, що подаються для державної реєстрації, повинні відповідати таким вимогам:

1) документи мають бути викладені державною мовою та додатково, за бажанням заявника, - іншою мовою (крім заяви про державну реєстрацію);

2) текст документів має бути написаний розбірливо (машинодруком або від руки друкованими літерами);

3) документи не повинні містити підчищення або дописки, закреслені слова та інші виправлення, не обумовлені в них, орфографічні та арифметичні помилки, заповнюватися олівцем, а також містити пошкодження, які не дають змоги однозначно тлумачити їх зміст;

4) документи в електронній формі мають бути оформлені згідно з вимогами, визначеними законодавством;

5) заява про державну реєстрацію підписується заявником. У разі подання заяви про державну реєстрацію поштовим відправленням справжність підпису заявника повинна бути нотаріально засвідчена;

6) рішення уповноваженого органу управління юридичної особи повинно бути оформлено з дотриманням вимог, встановлених законом, та відповідати законодавству.

Рішення уповноваженого органу управління юридичної особи, що подається для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, викладається у письмовій формі, прошивається, пронумеровується та підписується засновниками (учасниками), уповноваженими ними особами або головою та секретарем загальних зборів (у разі прийняття такого рішення загальними зборами).

Справжність підписів на такому рішенні нотаріально засвідчується з обов`язковим використанням спеціальних бланків нотаріальних документів, крім рішень, створених на порталі електронних сервісів або з використанням Єдиного державного вебпорталу електронних послуг та підписаних з використанням кваліфікованого електронного підпису, а також інших випадків, передбачених законом.

Дія абзацу другого цього пункту в частині нотаріального засвідчення справжності підпису не поширюється на державну реєстрацію змін до відомостей про державний орган, орган місцевого самоврядування, громадське об`єднання чи благодійну організацію, що містяться в Єдиному державному реєстрі, а також на державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що вносяться на підставі розпорядчого акта державного органу, органу місцевого самоврядування.

Справжність підписів на рішенні, що подається для державної реєстрації змін до відомостей про громадське об`єднання чи благодійну організацію, що містяться в Єдиному державному реєстрі, нотаріально засвідчується лише у разі наявності такої вимоги в установчих документах відповідного громадського об`єднання чи благодійної організації;

7) рішення про припинення юридичної особи має містити відомості про персональний склад комісії з припинення (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії), її голову або ліквідатора, реєстраційні номери облікових карток платників податків або серію та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта), про порядок та строк заявлення кредиторами своїх вимог;

8) установчий документ юридичної особи, положення, регламент, список суддів постійно діючого третейського суду, статут (положення) громадського формування, що не має статусу юридичної особи, договір (декларація) про створення сімейного фермерського господарства повинен містити відомості, передбачені законодавством, та відповідати законодавству;

9) установчий документ юридичної особи (крім державного органу, органу місцевого самоврядування, юридичної особи, яка створена та діє на підставі модельного статуту) викладається у письмовій формі, прошивається, пронумеровується та підписується засновниками (учасниками), уповноваженими ними особами або головою та секретарем загальних зборів (у разі прийняття такого рішення загальними зборами, крім випадків заснування юридичної особи). Справжність підписів на установчому документі юридичної особи, викладеному у письмовій формі (крім юридичної особи, створеної на підставі розпорядчого акта державного органу, органу місцевого самоврядування) нотаріально засвідчується, крім випадків, передбачених законом.

Дія абзацу першого цього пункту в частині нотаріального засвідчення справжності підпису не поширюється на державну реєстрацію створення юридичної особи (крім створення в результаті виділу, злиття, перетворення, поділу), на державну реєстрацію, що проводиться на підставі установчого документа юридичної особи, створеного на порталі електронних сервісів або з використанням Єдиного державного вебпорталу електронних послуг та підписаного з використанням засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри, а також на державну реєстрацію громадського об`єднання, благодійної та релігійної організацій, професійних спілок, їх об`єднань, організацій профспілок, передбачених статутами профспілок та їх об`єднань.

Справжність підписів на установчому документі громадського об`єднання чи благодійної організації нотаріально засвідчується лише у разі наявності такої вимоги в установчих документах відповідного громадського об`єднання чи благодійної організації;

10) установчі документи банків, інших юридичних осіб, які згідно із законом підлягають погодженню (реєстрації) відповідно Національним банком України, іншими державними органами, подаються з відміткою про їх погодження відповідним органом;

11) внесення змін до установчого документа юридичної особи, положення, регламенту, списку суддів постійно діючого третейського суду, статуту (положення) громадського формування, що не має статусу юридичної особи, оформляється шляхом викладення його в новій редакції;

12) передавальний акт (у разі злиття, приєднання, перетворення) та розподільчий баланс (у разі поділу або виділу) юридичної особи повинні відповідати вимогам, встановленим законом. Справжність підписів на передавальному акті та розподільчому балансі юридичної особи нотаріально засвідчується з обов`язковим використанням спеціальних бланків нотаріальних документів, крім випадків, передбачених законом.

Дія абзацу першого цього пункту в частині нотаріального засвідчення справжності підпису не поширюється на державну реєстрацію державного органу, органу місцевого самоврядування, громадського об`єднання, благодійної та релігійної організацій, на державну реєстрацію, що проводиться на підставі передавального акта чи розподільчого балансу в електронній формі, підписаного з використанням засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри, а також юридичної особи, створеної на підставі розпорядчого акта державного органу, органу місцевого самоврядування.

Справжність підписів на передавальному акті та розподільчому балансі громадського об`єднання чи благодійної організації на державну реєстрацію, що проводиться на підставі передавального акта чи розподільчого балансу в електронній формі, підписаного з використанням засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри, нотаріально засвідчується лише у разі наявності такої вимоги в установчих документах відповідного громадського об`єднання чи благодійної організації;

13) документи, видані відповідно до законодавства іноземної держави, повинні бути легалізовані (консульська легалізація чи проставлення апостиля) в установленому законодавством порядку, якщо інше не встановлено міжнародними договорами;

14) документ, викладений іноземною мовою, повинен бути перекладений на державну мову із засвідченням вірності перекладу з однієї мови на іншу або підпису перекладача в установленому законодавством порядку;

15) зображення та опис символіки повинні бути оформлені з дотриманням вимог, встановлених законом, та відповідати законодавству;

16) у разі якщо оригінали документів, необхідних для державної реєстрації, відповідно до законодавства залишаються у справах державних органів, органів місцевого самоврядування, що їх видають, заявник подає копії документів, оформлені такими органами відповідно до законодавства.

Форми заяв про державну реєстрацію затверджуються Міністерством юстиції України.

Вказана стаття Закону №755-IV не містить вимог щодо необхідності зазначення в документах, що подаються для державної реєстрації змін про юридичну особу, зокрема, про політичну партію, інформації, на відсутність якої вказує відповідач.

За наведених обставин, правильними є висновки суду першої інстанції про необґрунтованість висновку відповідача про те, що подані Партією документи для державної реєстрації змін до відомостей про Партію суперечать її статуту, що унеможливлює проведення державної реєстрації цих змін.

Колегія суддів вважає необґрунтованим доводи скаржника про відсутність в новій редакції програми Партії її цілей та завдань, а також шляхів їх досягнення, що за висновком відповідача суперечить статті 7 Закону України «Про політичні партії в Україні», що є підставою для відмови у державній реєстрації змін до відомостей про Партію.

Так, згідно з пунктом 5 частини першої статті 28 Закону №755-IV підставою для відмови у державній реєстрації є суперечність документів вимогам Конституції та законів України.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про політичні партії в Україні» програма політичної партії є викладом цілей та завдань цієї партії, а також шляхів їх досягнення.

Згідно з Академічним тлумачним словником, що у відкритому доступі міститься в Інтернет-мережі за посиланням http://sum.in.ua/s/meta, мета - це те, до чого хтось прагне, чого хоче досягти; ціль. Із викладеного також слідує, що слова мета і ціль є синонімами.

Зі змісту нового статуту Партії вбачається наявність у ньому статті 2 «Мета. Завдання та права Партії». У пункті 2 цієї статті статуту визначено мету діяльності Партії, якою є сприяння формуванню та вираженню політичної волі громадян України, участь у виборах та інших політичних заходах. У пункті 2.2 статті 2 статуту, який складається із підпунктів 2.2.1-2.2.11 викладено завдання Партії. Так, наприклад, відповідно до підпункту 2.2.1 пункту 2 статті 2 статуту Партії основним завданням партії є участь у розбудові суверенної, незалежної, демократичної, соціальної, правової держави, участь у становленні в Україні громадянського суспільства на засадах гідності, свободи, справедливості та добробуту, керуючись принципами демократії та створення умов для економічного і соціального розвитку держави, формування належних умов для реалізації інтересів громадянина та всебічного розвитку людини.

Пункт 2.3 статті 2 статуту Партії, який складається із підпунктів 2.3.1 -2.3.16, містить шляхи досягнення цілей та завдань Партії. Зокрема, зазначено, що для здійснення своєї мети та завдань Партія може здійснювати будь-яку діяльність, не заборонену законодавством України, що не суперечить засадам, принципам, меті та завданням діяльності Партії. Наприклад, згідно з підпунктом 2.3.2 пункту 2.3 Партія може брати участь у виборах Президента України, народних депутатів Верховної Ради, до інших органів державної влади, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб у порядку, встановленому законами України, сприяти кандидатам, висунутим Партією, що беруть участь у цих виборах, у проведенні передвиборчої агітації.

Наведеним спростовується висновок відповідача про відсутність в новій редакції програми Партії її цілей та завдань, а також шляхів їх досягнення, що суперечить статті 7 Закону України «Про політичні партії в Україні», отже зазначена обставина необґрунтовано вказана відповідачем підставою для відмови в державній реєстрації змін до відомостей про Партію.

Також необґрунтованими є доводи скаржника про те, що в поданій до реєструючого органу заяві (форма 4) містяться не повні відомості, зокрема щодо імен та по батькові таких осіб: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 ОСОБА_48 , ОСОБА_49 , ОСОБА_50 , ОСОБА_51 , ОСОБА_52 , ОСОБА_53 , ОСОБА_54 , ОСОБА_55 , ОСОБА_56 .

Дійсно, форма заяви щодо державної реєстрації юридичної особи - громадського формування (з 1 жовтня 2020 року), затверджена наказом Міністерства юстиції України від 18.11.2016 №3268/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 16.09.2020 №3205/5), передбачає необхідність зазначення інформації про члена керівного органу юридичної особи - громадського формування, а саме його прізвище, ім`я та по батькові, та не передбачає можливості зазначення ініціалів такої особи, замість повного імені та по батькові, тоді як всупереч викладеному в поданій Партією заяві зазначено прізвища та ініціали вищеназваних членів керівного органу Партії.

Проте, такий недолік заяви Партії, не є безпосередньо підставою для відмови у державній реєстрації змін до відомостей про Партію, в тому числі змін до статуту Партії.

Так, згідно з пунктом 1 частини першої статті 27 Закону №755-IV подання документів або відомостей, визначених цим Законом, не в повному обсязі є підставою для зупинення розгляду документів, поданих для державної реєстрації.

Відповідно до частини четвертої статті 27 Закону №755-IV повідомлення про зупинення розгляду документів із зазначенням строку та виключного переліку підстав для його зупинення та рішення суб`єкта державної реєстрації про зупинення розгляду документів розміщуються на порталі електронних сервісів або з використанням Єдиного державного вебпорталу електронних послуг у день зупинення та надсилаються заявнику на адресу його електронної пошти.

Отже, відповідач, встановивши вищевказаний недолік, що є підставою для зупинення розгляду документів Партії, повинен був вжити заходів, передбачених частиною четвертою статті 27 Закону№755-IV. Однак, доказів вжиття таких заходів відповідач суду не надав, що виключає прийняття ним рішення про відмову в державній реєстрації змін до відомостей про Партію, в тому числі змін до статуту.

Щодо доводів скаржника про те, що подана Партією заява містить інформацію про виключення членів Політичної ради Партії ОСОБА_57 , ОСОБА_58 , ОСОБА_59 , ОСОБА_60 , однак в матеріалах реєстраційної справи Партії відсутні відомості про цих осіб, колегія суддів їх відхиляє, оскільки на підтвердження відсутності відомостей про названих осіб в матеріалах реєстраційної справи Партії відповідач не надав суду відповідні докази, а саме: повну копію матеріалів цієї реєстраційної справи, що унеможливлює перевірку судом обґрунтованості такого його зауваження.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що правовий висновок відповідача, на підставі якого прийнято оскаржуване рішення, є необґрунтованим, що, в свою чергу, призвело до прийняття ним необґрунтованого рішення про відмову в державній реєстрації змін до відомостей про Партію, в тому числі змін до її статуту.

Колегія суддів також відхиляє доводи апеляційної скарги про необхідність розглянуту цієї справи в порядку загального позовного провадження.

Так, відповідно до частини першої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За частиною другою статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з частиною третьою статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Отже, за загальним правилом, будь-яка справа може розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження, окрім тих, які обов`язково повинні розглядатися за правилами загального позовного провадження (їх визначено частиною четвертою статті 12, частиною четвертою статті 257 КАС України).

Відтак, з огляду на те, що ця справа не належить до категорії справ, які не можуть розглядатися за правилами спрощеного провадження у значенні згаданих статей, беручи до уваги передбачені частиною третьою статті 257 КАС України чинники, вона може бути розглянута за правилами загального позовного провадження, якщо суд першої інстанції дійде такого висновку.

Однак, суд першої інстанції дійшов висновку про розгляд цієї справи за правилами спрощеного провадження.

Клопотання позивача про витребування матеріалів реєстраційної справи Партії задоволенню не підлягає, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Крім того, згідно з частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Проаналізувавши інші доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують правильності висновків суду першої інстанції про задоволенні позовних вимог.

Крім того, аналізуючи всі доводи учасників справи, апеляційний суд враховує висновки ЄСПЛ, викладені в рішенні від 21.01.1999 р. по справі «Гарсія Руїз проти Іспанії», Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 250, 308, 311, 312, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Міністерства юстиції України залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від "12" січня 2022 р. - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 21 грудня 2022 року.

Головуючий суддя Судді:Л.Т. Черпіцька О.Є. Пилипенко Я.М. Собків