Справа № 140/4372/22
Суддя: Іщук Лариса Петрівна
Дата ухвалення: 2022-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2022 рокуЛьвівСправа № 140/4372/22 пров. № А/857/14592/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді - Іщук Л. П.,

суддів - Обрізка І. М., Шинкар Т. І.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2022 року (ухвалене головуючим суддею Ксензюком А. Я. у м. Луцьку) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції України, в якому просить:

визнати протиправними та скасувати наказ відповідача від 24.05.2022 №298 «Про застосування до працівника УПП у Волинській області ДПП дисциплінарного стягнення» в частині пункту 1 та наказ відповідача від 10.06.2022 №841 «Про особовому складу» про звільнення його із служби в поліції;

поновити лейтенанта поліції інспектора роти з обслуговування міста Ковель ОСОБА_1 на службі в поліції;

стягнути на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що його незаконно притягнуто до дисциплінарної відповідальності та звільнено зі служби в Національній поліції України, оскільки застосоване до нього дисциплінарне стягнення не відповідає вчиненому проступку. Зазначає, що спірні накази не містять обґрунтування необхідності та доцільності застосування найбільш суворого виду дисциплінарного стягнення та при проведенні службового розслідування і притягненні його до дисциплінарної відповідальності відповідачем допущено порушення вимог Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України».

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 07.09.2022 в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, у якій, з покликанням на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати та прийняти нову постанову - про задоволення позову.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує обставинами, викладеними у позовній заяві, а також тим, що суд першої інстанції не врахував, що службове розслідування щодо позивача розпочате на підставі наказу неуповноваженої на те особи - Управління патрульної поліції у Волинській області в особі начальника капітана поліції Андрія Крутня. Звертає увагу, що жодних шкідливих наслідків від вчиненого ним дисциплінарного проступку не настало, що виключало підстави для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. Зазначає, що матеріалами службового розслідування встановлено факт розтрати бойових патронів до табельної зброї лейтенантом поліції ОСОБА_1 , однак, жодних доказів закріплення за ОСОБА_1 таких патронів відповідачем не надано (актів приймання-передачі, накладних тощо).

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому її заперечує, покликається на законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просить залишити його без змін.

Оскільки апеляційну скаргу подано на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, апеляційний суд відповідно до вимог пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України розглядає справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь головуючого судді, проаналізувавши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити з таких підстав.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що ОСОБА_1 з 29.10.2018 проходив службу в Національній поліції України.

06.04.2022 старший інспектор-черговий відділу організації несення служби в м. Ковель управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції капітан поліції Сергій Прокопенко надіслав голові Національної поліції України генералу поліції першого рангу Ігорю Клименку спецповідомлення про те, що 06.04.2022 о 17:24 год від працівника Волинського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України майора поліції Яцюка, на скорочений номер екстреного виклику «102» надійшло повідомлення про те, що за місцем проживання інспектора роти з обслуговування міста Ковель управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП у Волинській області ДПП) лейтенанта поліції ОСОБА_1 виявлено втрату бойових набоїв до табельної вогнепальної зброї пістолета в кількості 14 шт. Під час виїзду слідчо-оперативної групи Ковельського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області, лейтенант поліції ОСОБА_1 пояснив причину відсутності набоїв тим, що 03.04.2022 близько 17:00 год, перебуваючи у вільний від роботи час, виїхав за межі населеного пункту, а саме: в ліс за с. Дроздні, Ковельського району, де в яру здійснив 14 пострілів з закріпленої за ним табельної вогнепальної зброї пістолета в металеве відро, зі слів - пристрілював пістолет.

06.04.2022 за вих. №ЗСУ/42-02/01-22 начальник Волинського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України ОСОБА_2 скерував начальнику управління патрульної поліції у Волинській області ДПП капітана поліції Андрію Крутню подання про вжиття заходів реагування по встановленому факту розтрати позивачем бойових припасів (патронів до табельного пістолета), які йому були видані 24.02.2022 у зв`язку із проведенням бойових дій на території України, а саме організувати проведення службового розслідування.

На підставі вищезазначеного подання т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у Волинській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 06.04.2022 було підготовлено доповідну записку про призначення службового розслідування за фактом вчинення порушення службової дисципліни, що має ознаки дисциплінарного проступку.

Наказом начальника Управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції Андрія Крутня від 06.04.2022 №11 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарного комісії» з метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, вчиненого інспектором роти з обслуговування міста Ковель управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції ОСОБА_1 , що мало місце 06.04.2022, відповідно до вимог частин першої - четвертої статі 14 частин першої, другої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, пунктів 1 та 4 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ від 07.11.2018 №893, пунктів 2 та 3 розділу І, пунктів 1 та 3 розділу ІІ Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, наказу Департаменту патрульної поліції від 05.09.2018 №4043 призначено службове розслідування в формі письмового провадження; проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії, склад якої затверджено пунктом 2 цього наказу.

За результатами службового розслідування складено висновок від 25.04.2022, який затверджений начальником управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції Андрієм Крутнем 25.04.2022.

Службовим розслідуванням встановлено, що внаслідок особистої недисциплінованості інспектор роти з обслуговування міста Ковель управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції лейтенант поліції ОСОБА_1 03.04.2022 всупереч вимогам Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, здійснив постріли із закріпленої за ним табельної зброї і невідведеному для стрільби місці, а також передав власну табельну вогнепальну зброю іншій особі для здійснення пострілів, навички поводження зі зброєю в якої відсутні, чим відповідно своїми діями наразив себе та оточуючих на небезпеку, яка могла загрожувати життю чи здоров`ю поліцейського або інших осіб, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

В матеріалах вказаного службового розслідування зазначено, що встановлене порушення службової дисципліни стало можливим внаслідок халатного, безвідповідального відношення до своїх посадових обов`язків та недостатнього знання позивачем вимог Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, за вчинення якого відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VIII, інспектора роти з обслуговування міста Ковель УПП у Волинській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 слід звільнити із служби в поліції.

25.04.2022 начальником УПП у Волинській області ДПП капітаном поліції Андрієм Крутнем було подано клопотання начальникові ДПП полковнику поліції Євгенію Жукову про результати проведення службового розслідування, призначеного наказом УПП у Волинській області ДПП від 06.04.2022 №11.

24.05.2022 начальник Департаменту патрульної поліції Євгеній Жуков видав наказ № 298 «Про застосування до працівника УПП у Волинській області ДПП дисциплінарного стягнення», пунктом 1 якого за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пунктів 1 та 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4, 6, 8 та 10 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпунктів 1 та 13 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції інспектора роти з обслуговування міста Ковель УПП у Волинській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції № 4324 від 18.09.2018, підпунктів 1, 2, 3, 5 та 6 пункту 10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, частин дев`ятої, десятої та одинадцятої статті 46 Закону України «Про Національну поліцію», відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України застосовано до інспектора роти з обслуговування міста Ковель УПП у Волинській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Із вказаним наказом позивача ознайомлено 26.05.2022, що підтверджується його особистим підписом.

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції Євгенія Жукова від 10.06.2022 № 841 о/с «По особовому складу» позивача звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» з 10.06.2022.

Копію вказаного наказу позивачу вручено 10.06.2022, що підтверджується його особистим підписом.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач правомірно притягнув позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції у зв`язку з вчиненням ним дисциплінарного проступку, оскільки факт втрати позивачем бойових набоїв до пістолета в кількості 14 штук підтверджується належними та допустимими доказами та свідчить про порушення ОСОБА_1 службової дисципліни. Також судом зроблено висновок про дотримання відповідачем процедури призначення та проведення службового розслідування.

Апеляційний суд не погоджується з такими мотивами та доводами суду першої інстанції з огляду на наступне.

Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України від 02 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини; надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я.

Згідно з частинами першою та другою статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Дисциплінарний статут Національної поліції України затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Частинами першою, другою статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Статтею 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Як встановлено з матеріалів справи, правовими підставами для звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції стали висновки службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни інспектором роти з обслуговування міста Ковель Управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції ОСОБА_1 , що виразилось у втраті бойових набоїв до табельної зброї.

Ініціатором проведення службового розслідування та затвердження його висновку був начальник Управління патрульної поліції у Волинській області.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Частиною десятою статті 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок № 893), службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Таким чином, службове розслідування призначається наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

В свою чергу, повноваження керівників щодо застосування дисциплінарних стягнень визначені статтею 20 Дисциплінарного статуту, частиною дев`ятої якої передбачено, що застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Згідно з частиною першою статті 47 Закону України «Про Національну поліцію» призначення на посади поліцейських здійснюють посадові особи органів (закладів, установ) поліції відповідно до номенклатури посад, яку затверджує Міністерство внутрішніх справ України.

Як встановлено з матеріалів справи, ОСОБА_1 було прийнято на службу в поліцію наказом Департаменту патрульної поліції України від 29.10.2018 № 1044о/с.

Відтак, призначення службового розслідування та застосування до позивача дисциплінарного стягнення віднесено до компетенції начальника Департаменту патрульної поліції України.

Такий висновок не спростовується і покликанням відповідача на норми Положення про управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції України, затвердженого наказом Департаменту патрульної поліції України від 18.03.2016 № 361, та посадової інструкції начальника управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції України, які є актам нижчої юридичної сили та не можуть суперечити положенням Закону України «Про Національну поліцію» і Дисциплінарного статуту.

Крім цього, апеляційний суд звертає увагу, що встановлене частиною шостою статті 20 Дисциплінарного статуту право керівника, не уповноваженого на застосування дисциплінарних стягнень, порушити перед уповноваженим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності, не надає повноважень на самостійне призначення службового розслідування.

Виходячи з викладеного, підставою для звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції слугували матеріали службової перевірки, проведеної за наказом начальника Управління патрульної поліції у Волинській області Андрія Крутня від 06.04.2022 № 11 про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії за фактом перевірки причин та обставин вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, вчиненого позивачем, яке мало місце 06.04.2022.

У той же час, керівник Управління патрульної поліції у Волинській області вказаними повноваженнями не наділений. Крім того, саме Департамент патрульної поліції України уповноважений на призначення службових перевірок та затвердження висновків таких.

Верховний Суд у постанові від 07.11.2019 у справі №826/1610/18 надав характеристику висновку службового розслідування та зазначив, що сам по собі висновок службового розслідування - це документ, який складається за результатами службового розслідування, містить правову оцінку виявлених фактів та обставин, дій чи бездіяльності осіб рядового і начальницького складу, висновки та пропозиції. Висновки та пропозиції із зазначенням міри юридичної відповідальності, в даному випадку, щодо накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення позивача зі служби в поліції, приймаються посадовими особами на підставі юридичних фактів і норм права. При цьому, Верховний Суд звернув увагу, що висновки службового розслідування є самостійною підставою для накладення дисциплінарного стягнення.

Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає обґрунтованими доводи скаржника, що службове розслідування проведене з порушенням вимог чинного законодавства, оскільки призначене неуповноваженою на те особою, відтак, висновок службового розслідування від 15.04.2022 є неналежним доказом вчинення позивачем дисциплінарного проступку та не міг бути підставою для застосування дисциплінарного стягнення.

При цьому, апеляційний суд враховує, що Верховний Суд у постанові від 25.07.2019 у справі № 826/13000/18 сформулював загальні підходи до оцінки та значення правової процедури у процесі притягнення до відповідальності посадових осіб. Так, у цій постанові Верховний Суд визначив, що правова процедура (fair procedure - справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Суд наголосив, що встановлена правова процедура як складова принципу законності та принципу верховенства права, є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи.

Водночас, у іншій справі у постанові від 26.06.2019 у справі № 1640/3394/18 Верховний Суд указував, що саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом. Виходячи із міркувань розумності та доцільності, Суд зауважив, що деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Адміністративний суд у силу вимог частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо. У той же час адміністративний суд не наділений повноваженнями щодо прямої чи опосередкованої оцінки правильності кримінально-правової чи адміністративно-правової кваліфікації діяння чи інших аспектів відповідного провадження.

Суб`єкт владних повноважень, своєю чергою, повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування, тощо.

Апеляційний суд враховує, що встановлений відповідачем факт порушення ОСОБА_1 службової дисципліни полягав у вчиненні такого проступку, який несумісний з статусом представника Національної поліції, що підриває довіру та авторитет Національної поліції України.

Вчинки, що дискредитують працівників національної поліції та власне національна поліція, пов`язані, насамперед, із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень, що відповідає правовій позиції, що знайшли своє відображення в постановах Верховного Суду від 05.05.2019 у справі №825/1902/16, від 17.07.2019 у справі №806/2555/17, від 07.03.2019 у справі № 819/736/18.

Разом суд, апеляційний суд звертає увагу, що стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна грунтуватись насамперед на такому:

- чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України;

- чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення;

- чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення;

- чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із вчиненим діянням.

Натомість, відповідачем не доведено жодними належними доказами наявності вчинення позивачем дисциплінарного проступку, зокрема, допущення втрати бойових набоїв з табельної зброї, що може мати наслідком застосування до нього крайнього заходу дисциплінарного впливу - дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

З урахуванням наведеного, апеляційний суд приходить до висновку, що ознак будь-якого діяння, яке б підпадало під ознаки проступку, що свідчить про порушення службової дисципліни та дискредитує звання поліцейського і могло б бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення, матеріали справи не містять, а висновок службового розслідування є неналежним доказом та не підлягає врахуванню при вирішенні справи, а тому наявні підстави для визнання протиправними і скасування оскаржуваних наказів відповідача, поновлення позивача на службі в Національній поліції України.

Така позиція відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 18.04.2022 у справі № 540/186/20.

Відповідно до частини першої статті 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Аналіз викладеного дає підстави для висновку, що у разі встановлення обставин, які свідчать про незаконність звільнення працівника з роботи суд, як орган, який розглядає трудовий спір, повинен поновити незаконно звільненого працівника на роботі, вказати період вимушеного прогулу, визначити розмір середнього заробітку та стягнути його з відповідача.

Таким чином, оскільки позивача було незаконно звільнено з посади інспектора роти з обслуговування міста Ковель УПП у Волинській області ДПП, він повинен бути поновлений на такій посаді.

Крім цього, в користь позивача підлягає стягненню середній заробіток за час вимушеного прогулу з 11.06.2022 по 16.12.2022 (189 календарних днів).

Згідно з вимогами постанови Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 «Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати» такий заробіток обчислюється шляхом множення середньоденного заробітку за останні два місяці роботи на число календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Відповідно до довідки про заробітну плату ОСОБА_1 від 29.07.2022 № 1270, виданої Департаментом патрульної поліції (а.с. 62), середньоденна заробітна плата позивача за останні два місяці роботи становила 336,93 грн (20552,77 грн :61 день).

Таким чином, розмір середнього заробітку за час вимушеного прогулу, що підлягає стягненню в користь позивача, становить 63 679,77 грн (336,93 грн * 189 календарних днів).

За наведених обставин, суд приходить до висновку, що судом першої інстанції допущено неправильне застосування норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, що відповідно до пункту 4 частини першої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для скасування рішення суду першої інстанції та прийняття постанови про задоволення позову.

Керуючись статтями 311, 315, 317, 321, 322, 328 Кодексу адміністративного судочинства України,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Волинського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2022 року у справі № 140/4372/22 - скасувати та прийняти постанову про задоволення позову ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департаменту патрульної поліції від 24 травня 2022 року № 298 «Про застосування до працівника УПП у Волинській області ДПП дисциплінарного стягнення» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора роти з обслуговування міста Ковель УПП у Волинській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департаменту патрульної поліції від 10 червня 2022 року № 841 о/с «По особовому складу» про звільнення зі служби в поліції інспектора роти з обслуговування міста Ковель УПП у Волинській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Поновити лейтенанта поліції ОСОБА_1 на службі в Національній поліції України на посаді інспектора роти з обслуговування міста Ковель УПП у Волинській області ДПП з 11 червня 2022 року.

Стягнути з Департаменту патрульної поліції в користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 11 червня 2022 року по 16 грудня 2022 року в розмірі 63 679 (шістдесят три тисячі шістсот сімдесят дев`ять) грн 77 коп.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Л. П. Іщук
судді І. М. Обрізко
Т. І. Шинкар
Повне судове рішення складено 16.12.2022