Справа № 380/16421/22
Суддя: Хома Олена Петрівна
Дата ухвалення: 2022-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2022 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Хоми О.П., розглянувши у письмовому провадженні в м. Львові в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Деснянського районного суду міста Києва про оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядника публічної інформації у частині доступу до публічної інформації,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Деснянського районного суду міста Києва (далі відповідач), в якому просить визнати протиправними дії відповідача, які полягають у наданні неналежної відповіді на запит позивача від 04.09.2022 та зобов`язати відповідача надати належну відповідь на запит від 04.09.2022.

Позивач в обґрунтування позовних вимог зазначив, що з метою з`ясування перебування справи №754/1097/14-п 04.09.2022 про адміністративне правопорушення звернувся до із відповідача із запитом. На думку позивача, відповідач всупереч вимог Закону України «Про доступ до публічної інформації» листом відмовив у наданні запитуваної інформації. Позивач зазначає, що відповідачем не вказано у своїй відповіді жодної з наведених у законі підстав для відмови у наданні інформації. Оскільки у відповідача не було законних підстав відмовити у наданні інформації, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Відповідачем позову не визнано з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, суть яких полягає у правомірності відмови у наданні запитуваної інформації. Стверджує, що на запит позивача направлено відповідь про те, що суд позбавлений можливості надати завірену належним чином копію запиту Генеральної прокуратури України від 22.04.2016 про витребування справи №754/1097/14-п та копію супровідного листа Деснянського районного суду міста Києва від 22.04.2016, яким скеровано справу №754/1097/14-п про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 до Генеральної прокуратури України з підстав закінчення терміну зберігання листування суду. Просить відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою від 17.11.2022 відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін.

Відповідачем 12.12.2022 (вх. № 77813) подано відзив на позовну заяву.

Суд, з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 у червні та серпні 2018 року звертався до відповідача із запитами щодо з`ясування підстав відсутності у Єдиному державному реєстрі судових рішень постанови Деснянського районного суду міста Києва від 05.02.2014 по справі №754/1097/14-п, місця знаходження справи №754/1097/14-п та інформації про надсилання постанови для виконання у відповідний орган.

Деснянський районний суд міста Києва листами від 07.08.2018 та від 17.08.2018 повідомив ОСОБА_1 про передачу оригіналу справи №754/1097/14-п супровідним листом суду 22.04.2016 прокуратурі на запит Генеральної прокуратури України від 22.04.2016 №0046вих.16.

Позивач у липні 2021 року звернувся до Офісу генеральної прокуратури із запитом про отримання прокуратурою справи №754/1097/14-п.

Офіс генеральної прокуратури листом від 03.08.2022 №27/3-745 вих.22 повідомив ОСОБА_1 про неотримання від Деснянського районного суду міста Києва справи №754/1097/14-п та відсутності реєстрації у системі документообігу листа №0046вих.16 від 22.04.2016.

ОСОБА_1 04.09.2022 звернувся до Деснянського районного суду міста Києва в порядку Закону України «Про доступ до публічної інформації із запитом отримання публічної інформації» з запитом на доступ до публічної інформації щодо справи №754/1097/14-п, з проханням повідомити:

1) Чи у суду наявний оригінал або копія запиту Генеральної прокуратури України №0046 вих.16 від 22.04.2016, у відповідь на який справу №754/1097/14-п було передано прокуратурі. Якщо так, просив надати електронну копію цього запиту.

2) Дату та спосіб передачі оригіналу справи №754/1097/14-п прокуратурі. Якщо справу передавалась особисто, то просив вказати дані представника прокуратури, якому було передано оригінали справи №754/1097/14-п документа, який це підтверджує.

3) Чим підтверджується передача оригіналу справи №754/1097/14-п прокуратурі з проханням надати електронну копію документа, який це підтверджує.

4) Прізвище, ім`я, по батькові та посаду працівника суду, який передав оригінал справи №754/1097/14-п прокуратурі.

5) Прізвище, ім`я, по батькові та посаду працівника суду, який узгодив/дав розпорядження передачі справи у прокуратуру на запит Генеральної прокуратури України №0046 вих. 16 від 22.04.2016.

Запит позивача на отримання публічної інформації отриманий Деснянським районним судом міста Києва 05.09.2021 за вх. №ЕП6903.

Деснянський районний суд міста Києва листом від 09.08.2022 вих. №6/25/2022 надав відповідь на вказаний запит.

Суть відповіді полягає у тому, що суд позбавлений можливості надати належним чином завірену копію запиту Генеральної прокуратури України від 22.04.2016 про витребування справи №754/1097/14-п та копію супровідного листа Деснянського районного суду міста Києва від 22.04.2016, яким скеровану справу №754/1097/14-п до Генеральної прокуратури України, оскільки відповідно до номенклатури справ термін зберігання листування суду становить 3 роки.

Позивач, вважаючи, що відповідачем протиправно відмовлено у наданні запитуваної у запиті від 04.09.2022 інформації, звернувся до суду з даним позовом.

При вирішенні спору суд керувався таким.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом та інформації, що становить суспільний інтерес, визначено Законом України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 № 2939-VI (далі - Закон № 2939-VI).

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону № 2939-VІ публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

Згідно зі статтею 3 Закону № 2939-VІ право на доступ до публічної інформації гарантується: 1) обов`язком розпорядників інформації надавати та оприлюднювати інформацію, крім випадків, передбачених законом; 2) визначенням розпорядником інформації спеціальних структурних підрозділів або посадових осіб, які організовують у встановленому порядку доступ до публічної інформації, якою він володіє; 3) максимальним спрощенням процедури подання запиту та отримання інформації; 4) доступом до засідань колегіальних суб`єктів владних повноважень, крім випадків, передбачених законодавством; 5) здійсненням парламентського, громадського та державного контролю за дотриманням прав на доступ до публічної інформації; 6) юридичною відповідальністю за порушення законодавства про доступ до публічної інформації.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 5 Закону № 2939-VІ, доступ до інформації забезпечується шляхом надання інформації за запитами на інформацію.

Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 10 Закону № 2939-VІ, розпорядники інформації, які володіють інформацією про особу, зобов`язані надавати її безперешкодно і безкоштовно на вимогу осіб, яких вона стосується, крім випадків, передбачених законом.

Пунктом 6 частини першої статті 14 Закону № 2939-VІ встановлено, що розпорядники інформації зобов`язані надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об`єктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію.

Відповідно до статті 19 Закону № 2939-VI визначено, що запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні. Запитувач має право звернутися до розпорядника інформації із запитом на інформацію незалежно від того, стосується ця інформація його особисто чи ні, без пояснення причини подання запиту. Запит на інформацію може бути індивідуальним або колективним. Запити можуть подаватися в усній, письмовій чи іншій формі (поштою, факсом, телефоном, електронною поштою) на вибір запитувача.

Частина перша статті 20 Закону № 2939-VI зобов`язує розпорядника інформації надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.

Згідно з матеріалами справи, позивач звернувся до відповідача із запитом про надання інформації в порядку, визначеному Законом № 2939-VI.

Відповідно до статті 22 Закону № 2939-VI, розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту в таких випадках: 1) розпорядник інформації не володіє і не зобов`язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством, володіти інформацією, щодо якої зроблено запит; 2) інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до частини другої статті 6 цього Закону; 3) особа, яка подала запит на інформацію, не оплатила передбачені статтею 21 цього Закону фактичні витрати, пов`язані з копіюванням або друком; 4) не дотримано вимог до запиту на інформацію, передбачених частиною п`ятою статті 19 цього Закону.

Відповідь розпорядника інформації про те, що інформація може бути одержана запитувачем із загальнодоступних джерел, або відповідь не по суті запиту вважається неправомірною відмовою в наданні інформації.

Розпорядник інформації, який не володіє запитуваною інформацією, але якому за статусом або характером діяльності відомо або має бути відомо, хто нею володіє, зобов`язаний направити цей запит належному розпоряднику з одночасним повідомленням про це запитувача. У такому разі відлік строку розгляду запиту на інформацію починається з дня отримання запиту належним розпорядником.

У відмові в задоволенні запиту на інформацію має бути зазначено: 1) прізвище, ім`я, по батькові та посаду особи, відповідальної за розгляд запиту розпорядником інформації; 2) дату відмови; 3) мотивовану підставу відмови; 4) порядок оскарження відмови; 5) підпис. Відмова в задоволенні запиту на інформацію надається в письмовій формі.

Як встановлено судом, запит ОСОБА_1 від 04.09.2021 стосувався інформації по справі №754/1094/14-п про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 122-2 КУпАП, яка перебувала у провадженні Деснянського районного суду міста Києва, а також інформації щодо скерування даної справи до Генеральної прокуратури України.

Натомість, як встановлено судом, відповідач такої інформації не надав, вказавши про відсутність такої можливості у зв`язку із закінченням трьохрічного терміну зберігання листування суду, що в розумінні частини четвертої статті 22 Закону № 2939-VI вважається неправомірною відмовою в наданні інформації.

Суд зазначає, що встановлений статтею 22 Закону № 2939-VI перелік підстав для відмови у задоволенні запиту на інформацію є вичерпним і не підлягає розширеному тлумаченню.

Відповідач у відповіді на запит, в порушення вимог частини четвертої статті 22 Закону № 2939-VI, не навів встановлених у статті 22 підстав для відмови у задоволенні запиту на інформацію, що свідчить про очевидну необґрунтованість відмови та, відповідно, її протиправність.

Згідно з частинами першою та другою статті 23 Закону № 2939-VI рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду.

Запитувач має право оскаржити: 1) відмову в задоволенні запиту на інформацію; 2) відстрочку задоволення запиту на інформацію; 3) ненадання відповіді на запит на інформацію; 4) надання недостовірної або неповної інформації; 5) несвоєчасне надання інформації; 6) невиконання розпорядниками обов`язку оприлюднювати інформацію відповідно до статті 15 цього Закону; 7) інші рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача.

Відповідно до частини першої статті 24 Закону №2939-VI відповідальність за порушення законодавства про доступ до публічної інформації несуть особи, винні у вчиненні таких порушень: 1) ненадання відповіді на запит; 2) ненадання інформації на запит; 3) безпідставна відмова у задоволенні запиту на інформацію; 4) неоприлюднення інформації відповідно до статті 15 цього Закону; 5) надання або оприлюднення недостовірної, неточної або неповної інформації; 6) несвоєчасне надання інформації; 7) необґрунтоване віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом; 8) нездійснення реєстрації документів; 9) навмисне приховування або знищення інформації чи документів.

Відповідно до вимог частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач вказані вимоги щодо обов`язку довести правомірність своїх дій не виконав.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Даючи оцінку поведінці відповідача, суд дійшов висновку, що надання Деснянським районним судом міста Києва неналежної відповіді на запит позивача від 04.09.2022 не відповідає критеріям, визначеним частиною 2 статті 2 КАС України та Закону №2939-VI, тому позовна вимога в частині оскарження таких дій є обґрунтованою та підлягає до задоволення шляхом визнання таких дій протиправними.

Друга позовна вимога похідна від першої та підлягає до задоволення шляхом зобов`язання відповідача надати належну відповідь на запит позивача від 04.09.2022.

Оцінюючи зібрані у справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають до задоволення повністю.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань Деснянського районного суду міста Києва понесені позивачем судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 793 грн 92 к., сплаченого згідно з квитанцією №0.0..1 від 12.11.2022.

Керуючись ст.ст.6-10, 14, 72-77, 90, 139, 159, 241-246, 262, 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Деснянського районного суду міста Києва (пр. Маяковського, буд. 5-В, м. Київ, 02225, ) про оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядника публічної інформації у частині доступу до публічної інформації, - задовольнити повністю.

Визнати протиправними дії Деснянського районного суду міста Києва (пр. Маяковського, буд. 5-В, м. Київ, 02225, ) щодо надання неналежної відповіді на запит ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на доступ до публічної інформації від 04.09.2022.

Зобов`язати Деснянський районний суд міста Києва (пр. Маяковського, буд. 5-В, м. Київ, 02225, ) надати ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) належну відповідь на запит на доступ до публічної інформації від 04.09.2022.

Стягнути з Деснянського районного суду міста Києва (пр. Маяковського, буд. 5-В, м. Київ, 02225, ) за рахунок бюджетних асигнувань в користь ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) 793 (сімсот дев`яносто три) грн 92 к. судових витрат у вигляді судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.П. Хома