Справа № 320/3162/21
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2022-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/3162/21
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

16 грудня 2022 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Бєлова Л.В., перевіривши апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області на окрему ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Окремою ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2022 року заяву ОСОБА_1 задоволено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, Головним управлінням Пенсійного фонду України у Київській області подано апеляційну скаргу, яка зареєстрована судом апеляційної інстанції 01 листопада 2022 року за вх.№19621.

Разом з тим, дана апеляційна скарга була прийнята відділенням поштового зв`язку 28 жовтня 2022 року, що підтверджується сервісом відстеження АТ "Укрпошта" за відповідним номером поштового відправлення, вкладеним на поштовому конверті, в якому надійшла апеляційна скарга..

Перевіривши апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області на окрему ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2022 року, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 296 КАС України з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Так, відповідач зазначає, що копію оскаржуваної окремої ухвали отримав 06 жовтня 2022 року засобами поштового зв`язку.

Так, відповідач 06 жовтня 2022 року отримав копію окремої ухвали Київського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2022 року, що підтверджується довідкою про доставку судового рішення електронною поштою (а.с. 31).

Отже, останнім днем звернення з апеляційною скаргою з врахуванням отримання апелянтом копії оскаржуваного рішення 06 жовтня 2022 року, було 21 жовтня 2022 року.

Однак, як вже було зазначено вище, з апеляційною скаргою апелянт звернувся до суду апеляційної інстанції 28 жовтня 2022 року.

Крім іншого, в обгрунтування причин пропуску строку на апеляційне оскарження, апелянт посилається на Укази Президента «Про введення воєнного стану в Україні» та «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні»

Згідно з ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 КАС України.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що поважність причин пропуску строку підлягає оцінці у кожному конкретному випадку з урахуванням конкретних обставин.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судових рішень у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Посилання апелянта на те, що введення воєнного стану в Україні є поважною причиною для поновлення процесуальних строків судом у розрізі спірних правовідносин є необгрунтованим, оскільки активні бойові дії у Чернігівській області припинилися з 25 квітня 2022 року, а саме по собі введення в Україні воєнного стану з огляду на приписи ч. 2 ст. 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» не може бути самостійною і безумовною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження суб`єкту владних повноважень.

Окрім загальних фраз та посилання на введений воєнний стан, апелянт жодним чином не обгрунтував та не надав жодних доказів на підтвердження того, яким саме чином введення воєнного стану перешкодило апелянту звернутись з апеляційною скаргою у встановлений КАС України строк.

Враховуючи викладене, суд відмовляє у задоволенні клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження.

Крім іншого, відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України, до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Відповідно до п. 1 ч. 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду; заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ставки судового збору обраховуються, виходячи із прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2270,00 грн., який встановлений станом на 01 січня 2021 року (рік звернення з адміністративним позовом).

Розмір судового збору за подання апеляційної скарги на окрему ухвалу Київського окружного адміністративного суду 05 жовтня 2022 року становить 2481 грн. 00 коп.

Однак, всупереч вимог КАС України, апелянтом до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору.

В апеляційній скарзі відповідачем викладено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Перевіривши клопотання Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про відстрочення сплати судового збору, суд вважає, що воно не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18, положення пунктів 1, 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від їх майнового стану. Проте положення пункту 3 частини першої статті 8 вказаного Закону можуть бути застосовані до юридичних осіб за наявності майнового критерію, але тільки у справах предметом позову яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Предметом спору в цій справі є ненарахування та невиплати підвищення до пенсії, а тому справа пов`язана із захистом соціальних та трудових прав, на яку поширюється дія пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», отже для вирішення питання про наявність підстав для звільнення апелянта від сплати судового збору необхідно перевірити майновий критерій.

В контексті вищевикладеного колегія суддів зазначає, що майновий стан є оціночним поняттям та підлягає доказуванню. Звертаючись до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору та посилаючись на відсутність коштів, відповідач не надав достатніх доказів, що його майновий стан унеможливлює сплату судового збору.

З урахуванням наведеного та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою, в тому числі, забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень тощо не є підставою для звільнення (відстрочення, розстрочення) від такої сплати.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 03 лютого 2020 року у справі № 340/661/19.

З огляду на викладене, суд відмовляє у задоволенні клопотання Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про відстрочення сплати судового збору.

Згідно з ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 Кодексу, застосовуються положення статті 169 Кодексу, відповідно до яких апеляційна скарга залишається без руху і апелянту надається строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Тому, у зв`язку з викладеним, вважаю необхідним апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області залишити без руху та запропонувати усунути вказані недоліки апеляційної скарги шляхом подання до апеляційного суду:

- обґрунтованого клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження окремої ухвали Київського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2022 року із зазначенням поважних причин його пропуску та подання доказів їх поважності;

- оригіналу документу (квитанції) про сплату судового збору у встановленому Законом України "Про судовий збір" порядку в розмірі 2 481 грн. 00 коп. за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Печерс.р-н, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA1026007, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (номер справи), Шостий апеляційний адміністративний суд.

Керуючись ст.ст. 169, 283, 298, 328 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про поновлення строку на апеляційне оскарження окремої ухвали Київського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2022 року -відмовити.

У задоволенні клопотання Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області на окрему ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2022 року - залишити без руху.

Встановити Головному управлінню Пенсійного фонду України у Київській області строк для усунення недоліків 7 (сім) днів з моменту отримання копії даної ухвали для усунення вказаних недоліків апеляційної скарги.

У разі невиконання вимог ухвали у зазначений вище строк, у відкритті провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Л. В. Бєлова