Справа № 460/22285/22
Суддя: Т.О. Комшелюк
Дата ухвалення: 2022-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

19 грудня 2022 року м. Рівне №460/22285/22

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Комшелюк Т.О. за участю секретаря судового засідання Гоц О.П. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: ОСОБА_1 , представник Філатова А.В.,

відповідача: представник Верба В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доГоловного управління Національної поліції в Рівненській області
про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області (далі - відповідач), в якому просить суд (з урахуванням заяви про зміну предмету позову (а. с. 222-226 т. 1)): 1) визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції України в Рівненській області за № 403 від 23.06.2022 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» щодо звільнення зі служби в поліції дільничного офіцера сектору превенції ВП № 5 Рівненського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Рівненській області за порушення вимог п. п. 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про національну поліцію», вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, a саме: перебування за кермом з ознаками алкогольного сп`яніння, відмові у проходження огляду, що, в свою чергу, дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції, ст. 19 Закону України «Про національну поліцію», ст. ст. 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; 2) визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції України в Рівненській області за № 125 о/с від 01.07.2022 - по особовому складу «Про звільнення згідно з пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби), частиною 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію України» дільничного офіцера сектору превенції ВП № 5 Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області ОСОБА_1 (0052794); 3) поновити майора поліції ОСОБА_1 (0052794) на посаді дільничного офіцера сектору превенції ВП № 5 Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області; 4) зобов`язати Головне управління Національної поліції в Рівненській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 02.07.2022 по день поновлення на роботі відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 та додаткову винагороду відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану». Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірні накази про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є безпідставними та необґрунтованими, оскільки прийняті передчасно, а службове розслідування проведено з порушенням вимог Дисциплінарного статуту. Просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Відповідач подав відзиви на позов в якому позовні вимоги заперечує. Свою позицію аргументує тим, що відносно позивача було проведене службове розслідування, висновком якого встановлено порушення позивачем вимог Закону України «Про Національну поліцію», «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», вимог Правил етичної поведінки поліцейських. За наслідками висновку службового розслідування були прийняті накази про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції. Службове розслідування проведено у відповідності до положень чинного законодавства, отже оскаржувані накази є правомірними. Просить у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Позивач відповіді на відзиви не подав.

Позовна заява надійшла до суду 26.07.2022.

01.08.2022 ухвалою суду позов залишений без руху.

12.08.2022 ухвалою суду відкрито провадження та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

02.11.2022 ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати підготовче засідання відкладено на 16.11.2022.

16.11.2022 ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати прийнято до розгляду заяву позивача про зміну предмету позову.

Цією ж датою, ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати відкладено підготовче засідання на 28.11.2022, встановлені додаткові строки для подання заяв по суті справи.

28.11.2022 ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати відкладено підготовче засідання на 05.12.2022.

05.12.2022 ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати відкладено підготовче засідання на 12.12.2022.

12.12.2022 ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті на 19.12.2022.

19.12.2022 ухвалами суду без виходу до нарадчої кімнати відмовлено у задоволенні клопотань представника позивача про відкладення розгляду справи.

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позов з підстав, викладених у останньому.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримав позицію, зазначену у відзивах на позов.

Заслухавши учасників справи, дослідивши письмові докази, суд виходить з огляду на наступне.

Обставини справи:

ОСОБА_1 з 01.09.1997 по 06.11.2015 проходив службу в органах внутрішніх справ, а з 01.11.2015 в Національній поліції.

З 04.01.2021 по 01.07.2022, перебував на посаді дільничного офіцера сектору превенції ВП № 5 Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області.

01.06.2022 наказом ГУНП в Рівненській області № 737, призначено службове розслідування за відомостями щодо грубого порушення позивачем службової дисципліни.

В ході службового розслідування відповідачем встановлено, що 01.06.2022 о 08год до відділення поліції № 5 Рівненського РУП ГУНП, з метою заступання для несення служби прибув дільничний офіцер сектору превенції ВП № 5 РУП ГУНП ОСОБА_1 . Під час проведення цільового інструктажу, начальником ВП № 5 Рівненського РУП ГУНП у майора поліції ОСОБА_1 виявлено ознаки алкогольного сп`яніння, зокрема, запах алкоголю з порожнини рота, виражене тремтіння пальців рук, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя. Враховуючи такі обставини, начальником ВП № 5 Рівненського РУП ГУНП тричі пропонувалося позивачу пройти медичний огляд на визначення стану сп`яніння як за допомогою спеціального технічного приладу газоаналізатора "Drager Alkotest", так і в медичному закладі, однак позивач в категоричній формі відмовився пройти такий огляд. Така відмова зафіксована актом від 01.06.2022 та записом з відеокамери, що розташована в приміщенні.

У подальшому позивач залишив адміністративне приміщення ВП № 5 Рівненського РУП ГУНП та сів за кермо власного автомобіля і поїхав у напрямку м. Рівне. Того ж дня, позивача близько 08.37год було зупинено по вул. Шевченка в смт. Гоща нарядом СРПП ВП № 5 Рівненського ГУНП. У ході спілкування позивачу запропоновано позивачу пройти медичний огляд на визначення стану сп`яніння як за допомогою спеціального технічного приладу "Drager Alkotest", так і в медичному закладі, на що останній відмовився. Така відмова зафіксована нагрудним відео реєстратором. В зв`язку із такими подіями, працівниками СРПП ВП № 5 Рівненського ГУНП складено відносно позивача постанову про вчинення адміністративного правопорушення за ст. ст. 121, 126 КУпАП та протокол про адміністративне правопорушення за ст. 130 КУпАП.

23.06.2022, начальником ГУНП в Рівненській області, затверджений висновок службового розслідування за відомостями щодо грубого порушення службової дисципліни працівником поліції ГУНП.

У висновку від 23.06.2022 про результати службового розслідування зазначено, що вказана подія 01.06.2022 стала можливою внаслідок особистих негативних якостей та низького рівня самодисципліни ОСОБА_1 , свідомого ігнорування ним положень Закону України «Про Національну поліцію», вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України 09.11.2019 № 1179.

23.06.2022, пунктом 1 наказу ГУНП в Рівненській області № 403, вирішено за порушення службової дисципліни, п. п. 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про національну поліцію», вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, a саме: перебування за кермом з ознаками алкогольного сп`яніння, відмові у проходженні огляду, що, в свою чергу, дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції, на підставі ст. 19 Закону України «Про національну поліцію», ст. ст. 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дільничного офіцера сектору превенції ВП № 5 Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області майора поліції ОСОБА_1 притягнути до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

01.07.2022 наказом ГУНП в Рівненській області № 125 о/с, позивача звільнено зі служби в поліції за п. 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби), частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію України».

Не погоджуючись із прийнятими наказами, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначені Законом № 580-VIII, який набув чинності 07.11.2015 (далі Закон № 580).

Відповідно до положень ст. 1 Закону № 580 Національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку, діяльність якої спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 17 Закону № 580, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Статтею 18 Закону передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ст. 19 Закону № 580).

Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут), визначено сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється, зокрема, на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння (п. п. 1, 2, 4, 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту).

Отже, службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

За змістом ст. 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно із вимогами п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту, до поліцейських можуть застосовуватися такий вид дисциплінарного стягнення, як звільнення із служби в поліції.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України. (ч. 1-4, 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту)

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджений Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрована в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі Порядок № 893 в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку № 893 передбачено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Судом встановлено, що на виконання наказу ГУНП в Рівненській області від 01.06.2022 № 737, уповноваженими особами відповідача проведено службове розслідування по факту грубого порушення позивачем службової дисципліни, за наслідками якого 23.06.2022 затверджений висновок.

Підставою для проведення службового розслідування стало безпосереднє виявлення ознак проступку позивачем за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Зокрема, 01.06.2022 о 08год до відділення поліції № 5 Рівненського РУП ГУНП, з метою заступання для несення служби прибув дільничний офіцер сектору превенції ВП № 5 РУП ГУНП ОСОБА_1 . Під час проведення цільового інструктажу, начальником ВП № 5 Рівненського РУП ГУНП у майора поліції Солов`я І.В. виявлено ознаки алкогольного сп`яніння, зокрема, запах алкоголю з порожнини рота, виражене тремтіння пальців рук, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя. Враховуючи таке, начальником ВП № 5 Рівненського РУП ГУНП запропоновано позивачу пройти медичний огляд на визначення стану сп`яніння як за допомогою спеціального технічного приладу газоаналізатора "Drager Alkotest", так і в медичному закладі, однак позивач в категоричній формі відмовився пройти такий огляд. Така відмова зафіксована актом від 01.06.2022 та записом з відеокамери, що розташована в приміщенні.

Крім того, аналогічні обставини були наведені у поясненнях працівників поліції, які заступали для несення служби та були присутні під час проведення цільового інструктажу 01.06.2022 і надані в ході проведення службового розслідування по наведених вище обставинах.

У подальшому позивач залишив адміністративне приміщення ВП № 5 Рівненського РУП ГУНП та сів за кермо власного автомобіля і поїхав у напрямку м. Рівне. Того ж дня, позивача близько 08.37год було зупинено по вул. Шевченка в смт. Гоща нарядом СРПП ВП № 5 Рівненського ГУНП. У ході спілкування позивачу запропоновано позивачу пройти медичний огляд на визначення стану сп`яніння як за допомогою спеціального технічного приладу "Drager Alkotest", так і в медичному закладі, на що останній відмовився. Така відмова зафіксована нагрудним відео реєстратором, а також підтверджується поясненнями працівників наряду СРПП ВП № 5 Рівненського ГУНП, що надані в ході проведення службового розслідування та долучені до таких матеріалів. В ході зупинення позивача, на останнього працівниками поліції складені протоколи про адміністративні правопорушення за ст. ст. 121, 126, 130 КУпАП.

Згідно з вказаним висновком, факт грубого порушення позивачем службової дисципліни, підтвердився.

Така подія, як зазначено у висновку, стала можливою внаслідок особистих негативних якостей та низького рівня самодисципліни ОСОБА_1 , свідомого ігнорування ним положень Закону України «Про Національну поліцію», вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України 09.11.2019 № 1179.

Пунктом 3 наведеного висновку, дисциплінарна комісія вважала б за необхідне за порушення службової дисципліни, п. п. 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про національну поліцію», вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, a саме: перебування за кермом з ознаками алкогольного сп`яніння, відмові у проходженні огляду, що, в свою чергу, дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції, на підставі ст. 19 Закону України «Про національну поліцію», ст. ст. 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дільничного офіцера сектору превенції ВП № 5 Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області майора поліції ОСОБА_1 , згідно п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про національну поліцію» звільнити зі служби в поліції.

23.06.2022, пунктом 1 наказу ГУНП в Рівненській області № 403, за порушення службової дисципліни, п. п. 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про національну поліцію», вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, a саме: перебування за кермом з ознаками алкогольного сп`яніння, відмові у проходженні огляду, що, в свою чергу, дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції, на підставі ст. 19 Закону України «Про національну поліцію», ст. ст. 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дільничного офіцера сектору превенції ВП № 5 Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області майора поліції ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

01.07.2022 наказом ГУНП в Рівненській області № 125 о/с, позивача звільнено зі служби в поліції за п. 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби), частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію України».

З огляду на викладене суд, на підставі наданих матеріалів службового розслідування встановив, що таке проведено з дотриманням процедури, визначеної розділом V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України.

Варто також зазначити, що з часу призначення проведення службового розслідування 01.06.2022, інтереси позивача представляв його адвокат, про що свідчать систематичні адвокатські запити, надані в ході проведення цього службового розслідування. Тобто, позивач був належним чином забезпечений правовим захистом та поінформований про хід такого розслідування.

Водночас позивач стверджує про те, що наказ про звільнення був прийнятий передчасно, оскільки постанови про адміністративні правопорушення оскаржувались ним в судовому порядку і станом на час прийняття наказу про звільнення, остаточних рішень суду не було.

Такі доводи позивача є неприйнятними з огляду на положення ч. 3 ст. 11 Дисциплінарного статуту, за змістом якого, поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Окрім того, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення не за вчинення адміністративних правопорушень, а за перебування за кермом з ознаками алкогольного сп`яніння, відмові у проходженні огляду, що, в свою чергу, дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції. При цьому, в судовому засіданні відтворені записи з дисків, долучених відповідачем до матеріалів справи на яких чітко видно, що позивач тричі відмовився пройти медичний огляд на визначення стану сп`яніння в медичному закладі.

Суд констатує, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

При цьому, дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ (національної поліції) та власне органи внутрішніх справ, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.07.2019 у справі № 806/2555/17.

Повторюючись, суд нагадує, що відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Пунктами 1, 2 статті 18 Закону України "Про національну поліцію" встановлено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

За статтею 19 цього ж Закону у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до статті 64 Закону особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Отже, обов`язок дотримуватися етичних, правових і службово-дисциплінарних норм поведінки, загальнолюдських цінностей, які спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству, є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від посади, звання та його місцеперебування.

Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків і причинного зв`язку між ним та дією (бездіяльністю) порушника дисципліни, свідоме допущення настання несприятливих наслідків унаслідок вчинення поліцейським певних дій чи бездіяльності.

Позивач, з-поміж іншого, всупереч пункту 2.5 Правил дорожнього руху відмовився від виконання законних вимог поліцейських щодо проходження огляду на стан сп`яніння, що, безсумнівно, принижує звання поліцейського, викликає сумнів у високих моральних якостях і самосвідомості позивача як поліцейського.

Такі ж висновки наведені і у постанові Верховного суду від 07.07.2022 у справі № 460/5545/20.

З урахуванням викладеного вище, суд уважає, що позивач власними діями порушив Закон України "Про Національну поліцію", Дисциплінарний статут Національної поліції, Присягу на вірність Українському народові, Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179.

В даному випадку позивачем вчинено діяння, несумісне з його посадою, оскільки позивачем було скоєно проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього, як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Щодо доводів позивача про те, що до нього застосовано крайній захід дисциплінарного стягнення, то суд зазначає, що дійсно, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, що особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (п. 38 рішення від 12.01.2012 у справі «Горовенки та Бугара проти України»).

Така ж позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 28.02.2020 у справі № 807/160/18.

Доводи позивача про упереджене ставлення зі сторони начальника ВП № 5 Рівненського РУП ГУНП є безпідставними, оскільки не підтверджуються жодними належними доказами.

Враховуючи встановлений факт вчинення позивачем такого проступку, суд вважає правомірними та обґрунтованими спірні накази та, відповідно, відсутніми підстави для їх скасування та задоволення позовних вимог.

Інші позовні вимоги не підлягають задоволенню як похідні.

Одночасно суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану у справі «Серявін та інші проти України» (№4909/04), згідно з якою у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) №303-A, пункт 29).

Відповідно до пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Залишаючи без оцінки окремі аргументи учасників справи, суд виходить з того, що такі обставини лише опосередковано стосуються суті і природи спору, а їх оцінка не має вирішального значення для його правильного вирішення.

Частиною 1 статті 2 КАС України визначено, що завданням та основними засадами адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. ч.1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Підсумовуючи вище викладене в його сукупності, суд приходить до висновку, що відповідачем доведено правомірність прийнятих наказів № 403 від 23.06.2022 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», та наказу № 125 о/с від 01.07.2022 «Про звільнення зі служби в поліції», тому позовна заява до задоволення не належить.

Правові підстави для відшкодування судових витрат у справі відповідно до положень статті 139 КАС України відсутні.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач - Головне управління Національної поліції в Рівненській області (вул. Хвильового, 2, м. Рівне, 33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 40108761)

Повний текст рішення складений 21 грудня 2022 року

Суддя Т.О. Комшелюк