Справа № 280/10638/21
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2022-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

15 грудня 2022 року м. Дніпросправа № 280/10638/21

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),

суддів: Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,

розглянувши у порядку письмово провадження в м. Дніпро апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 17.12.2021 року (суддя Калашник Ю.В., м. Запоріжжя, повний текст рішення виготовлено 17.12.2021 року) у справі №280/10638/21 з позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВСП Сервіс» до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправним рішення, зобов`язання виключити з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, -

в с т а н о в и в:

08.11.2021 року ТОВ «ВСП Сервіс» (далі по тексту позивач) звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі по тексту відповідач), в якому, з урахуванням уточнення позовних вимог, просило визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області №8209 від 04.02.2020 року про відповідність ТОВ «ВСП Сервіс» критеріям ризиковості платника податку, на підставі Критеріїв ризиковості платника податку, та зобов`язати Головне управління ДПС у Запорізькій області виключити ТОВ «ВСП Сервіс» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 17.12.2021 року здійснено заміну відповідача у справі, з Головного управління ДПС у Запорізькій області () на правонаступника - Головне управління ДПС у Запорізькій області (код ЄДРПОУ ВП 44118663).

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 17.12.2021 року у позовні вимоги задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДПС у Запорізькій області подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати рішення та прийняти нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити. Свої вимоги обґрунтувало тим, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Апелянтом вказано, що метою здійснення контролюючим органом моніторингу податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС є виявлення ризиків порушення норм податкового законодавства. Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявив ризик порушення норм податкового законодавства. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглянуто комісією регіонального рівня та встановлено відповідність платника податку одному з критеріїв ризиковості платника податку. Комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Обов`язковою ознакою дій/бездіяльності/рішень суб`єкта владних повноважень, які може бути оскаржено до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер. Дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про включення платника до переліку ризикових, прийнято протокол Комісії) рівно як і протокол Комісії не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків. Віднесення позивача до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є передумовою зупинення податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі. Зміст апеляційної скарги є аналогічним відзиву на позов, який подавався до суду першої інстанції.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що матеріалами справи не підтверджено факт виявлення під час моніторингу об`єктивних ознак неможливості здійснення позивачем операцій з постачання товарів, дані про які зазначено у податкових накладних, та/або ймовірності уникнення позивачем виконання свого податкового обов`язку, які б свідчили про ризик порушення ним норм податкового законодавства. Відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим дії Головного управління ДПС у Запорізькій області щодо внесення позивача до переліку ризикових платників є протиправними. Суд першої інстанції вказував, що документами, необхідними для розгляду питання включення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), і аж ні як листи правоохоронних органів. В рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація. Суд першої інстанції вказував на наявне у позивача право на оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання Головного управління ДПС у Запорізькій області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТОВ «ВПС Сервіс» зареєстровано як юридична особа, видами діяльності є: Код КВЕД 25.11 Виробництво будівельних металевих конструкцій і частин конструкцій; Код КВЕД 43.11 Знесення; Код КВЕД 43.12 Підготовчі роботи на будівельному майданчику; Код КВЕД 43.21 Електромонтажні роботи; Код КВЕД 43.22 Монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування; Код КВЕД 43.29 Інші будівельно-монтажні роботи; Код КВЕД 43.33 Покриття підлоги й облицювання стін; Код КВЕД 43.39 Інші роботи із завершення будівництва; Код КВЕД 43.91 Покрівельні роботи тощо.

09.11.2021 року ТОВ «ВПС Сервіс» отримано рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості №8209 від 04.02.2020 року. Головне управління ДПС у Запорізькій області не пояснює підстави винесення рішення, не вказано моніторинг чого проведено, якої інформації чи отриманих податкових накладних для винесення рішення про вкочення платника до переліку ризикових.

ТОВ «ВПС Сервіс» вважає, що підставою для прийняття рішення від 04.02.2020 року №8209 були господарські операції з ТОВ «АБЗ Промбуд» по договору від 04.10.2019 року №1/10, згідно якого ТОВ «ВПС Сервіс» поставило обладнання, устаткування водноспортивного комплексу плавального басейну на загальну суму 4500000 грн. За результатами господарської операції 18.10.2019 року було виписано податкову накладну №5 на відвантаження ТМЦ на ТОВ «АБЗ Промбуд» на суму 61255,15 грн. (у тому числі ПДВ 115209,19 грн.) (квитанція № від 15.11.2019 року) та податкову накладну №6 на відвантаження будівельних матеріалів на ТОВ «АБЗ «Промбуд» на суму 560943,64 грн. (у тому числі ПДВ 93490,61 грн.) (квитанція від 15.11.2019 року). Реєстрація податкових накладних була зупинена. 21.11.2019 року ТОВ «ВПС Сервісі» направлено повідомлення №1 з поясненнями та копіями первинних документів.

Встановлено, що між ТОВ «ВПС Сервіс» (постачальник) та ТОВ «АБЗ Промбуд» (замовник) укладено договір №1/10 від 04.10.2019 року, відповідно до якого, постачальник, в межах загальної вартості обов`язується відповідно до робочого проекту, виконати поставку обладнання, устаткування. На виконання умов даного договору позивачем на оплату обладнання та устаткування, виписано: рахунок №4 від 04.10.2019 року на загальну суму 691255,15 грн., рахунок №5 від 04.10.2019 року на загальну суму 560943,64 грн., рахунок №7 від 04.10.2019 року на загальну суму 785826,12 грн., рахунок №8 від 04.10.2019 року на загальну суму 403097,02 грн.,

18.10.2019 року ТОВ «АБЗ Промбуд» здійснив оплату за товар, що підтверджується випискою з банківського рахунку.

ТОВ «ВПС Сервіс» 18.10.2019 року виписано та направлено до ЄРПН на реєстрацію податкові накладні №5, № 6, № 8, № 9. У зв`язку з частковою зміною номенклатури замовленої продукції 21.10.2019 позивачем складено та надіслано до ЄРПН розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №10 від 21.10.2019 до податкової накладної №8 від 18.10.2019 року та розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №11 від 21.10.2019 року до податкової накладної №9 від 18.10.2019 року.

Позивач отримав квитанції від 15.11.2019 року до податкових накладних №5, 6 від 18.10.2019 року, та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників №10, 11 від 21.10.2019 року до податкових накладних №8, 9 від 18.10.2019 року в яких містилась інформація про зупинення реєстрації вказаних податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних з посиланням на п.201.16 ст.201 ПК України. В квитанціях зазначено, що податкова накладна/розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної відповідає вимогам пп.1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Запропоновано позивачу надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН.

ТОВ «ВПС Сервіс» направлено пояснення щодо підстав виписки податкових накладних та розрахунків коригування.

Комісією ГУ ДПС у Запорізькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення: №1340003/41645447 від 28.11.2019 року про відмову у реєстрації податкової накладної №5 від 18.10.2019 року; №1339996/41645447 від 28.11.2019 року про відмову у реєстрації податкової накладної №6 від 18.10.2019 року; №1340013/41645447 від 28.11.2019 року про відмову у реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №10 від 21.10.2019 року до податкової накладної №8 від 18.10.2019 року; №1340010/41645447 від 28.11.2019 року про відмову у реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №11 від 21.10.2019 року до податкової накладної №9 від 18.10.2019 року.

Відповідно до матеріалів справи, судом встановлено, що рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 20.07.2020 року у справі № 280/3166/20 позовні вимоги ТОВ «ВПС Сервіс» про визнання рішень про відмову у реєстрації податкових накладних протиправними та зобов`язання зареєструвати у реєстрі податкові накладні задоволено; визнано протиправним та скасовано рішення комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області №1340003/41645447 від 28.11.2019 про відмову в реєстрації податкової накладної №5 від 18.10.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних; визнано протиправним та скасовано рішення комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області №1339996/41645447 від 28.11.2019 про відмову в реєстрації податкової накладної №6 від 18.10.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних; визнано протиправним та скасовано рішення комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області №1340013/41645447 від 28.11.2019 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №10 від 21.10.2019 до податкової накладної №8 від 18.10.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних; визнано протиправним та скасовано рішення комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області №1340010/41645447 від 28.11.2019 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №11 від 21.10.2019 до податкової накладної №9 від 18.10.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних; зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складені Товариством з обмеженою відповідальністю «ВСП Сервіс» податкові накладні №5 від 18.10.2019, №6 від 18.10.2019 та розрахунки коригування кількісних і вартісних показників №10 від 21.10.2019 (до податкової накладної №8 від 18.10.2019), №11 від 21.10.2019 (до податкової накладної №9 від 18.10.2019).

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 20.10.2020 року було повернуто апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 20.07.2020 року у справі № 280/3166/20. Рішення набрало законної сили 20.10.2020 рокую

Згідно ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Отже, рішенням про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості №8209 від 04.02.2020 року ТОВ «ВПС Сервіс» віднесено до переліку ризикових, підставу вказано: Платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН, здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних.

ТОВ «ВПС Сервіс» надано копію рішення з відміткою, про отримання його представником 09.11.2021 року.

Позивачем вказано, що рішення від 04.02.2020 року ним не отримано вчасно. Рішення отримано після запиту директора та представника від 03.11.2021 року. Запити направлено 04.11.2021 року та після його направлення в електронному кабінеті платника податків ТОВ «ВПС Сервіс» таке рішення відображено 09.11.2021 року. Доказів зворотного Головне управління ДПС у Запорізькій області не надає.

Вирішуючи питання строку звернення позивача до суду, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 56.1, п. 56.18, п. 56.19 ст. 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. З урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору. У разі, коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Відповідно до п. 102.1 ст. 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Згідно з частинами 1 -3 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Вищеприведені норми встановлюють загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах. За умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, Кодексом адміністративного судочинства України встановлено скорочений строк звернення до суду. Існують різні правові режими щодо оскарження податкових повідомлень-рішень і рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань та інших рішень контролюючих органів, що не пов`язані з їх нарахуванням, саме в частині різної тривалості скорочених строків оскарження при попередньому використанні досудового порядку вирішення спору.

Строк звернення до суду обраховується з моменту коли особа дізналась про оскаржуване рішення або дії відповідача.

Позивачу вчасно не доставлено, не вручено та не доведено до відома про існування рішення від 04.02.2020 року № 8290. Рішення Головного управління ДПС у Запорізькій області про включення до переліку ризикових від 04.02.2020 року № 8209 отримано ТОВ «ВПС Сервіс» 09.11.2021 року, натомість позов про його скасування подано до суду 08.11.2021 року.

Вирішуючи спір по суті, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до п. 201.1, п. 201.2, п. 201.7, п. 201.10 ст. 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс). При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин. Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді. Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку. Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). Платник податку має право зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну та/або розрахунок коригування, складені починаючи з 1 липня 2015 року, в яких загальна сума податку не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу. Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період. Виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг. Податкова накладна, що містить помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, є підставою для віднесення покупцем сум податку до податкового кредиту.

Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року № 1165, визначено дії платника податків та контролюючого органу щодо питання віднесення платника податків до категорії ризикових, визначено критерії ризиковості та віднесення платника податків до таких критеріїв.

Згідно пунктів 4, 5 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року № 1165, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі. Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

Згідно пункту 6 вищевказаного Порядку, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

До матеріалів справи Головним управління ДПС у Запорізькій області не долучено докази та інформацію щодо проведення автоматизованого моніторингу платник податку, який би перебував віднесенню його до переліку ризикових.

Профільним порядком передбачено включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, після автоматизованого моніторингу платника податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, і коли податкова накладна чи розрахунок коригування відповідають хоча б одному критерію ризиковості платника податку.

Суд звертає увагу, що п. 6 Порядку передбачено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Тобто Порядком передбачено оскарження рішень комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстру податкових накладних про відповідність платників критеріям ризиковості, у судовому порядку.

Згідно пункту 7 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Додатком № 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, які є зокрема: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (п.8).

Додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено типову форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яка містить наступне формулювання: «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.»

Згідно із пунктами 6, 7, 8 Порядку взаємодії Комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, структурних підрозділів ДФС та головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, затвердженого наказом Державної фіскальної служби України від 03.08.2018 року № 523, комісіями регіонального рівня здійснюється: розгляд питань щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України; розгляд наданої Комісією ДФС інформації по платниках з ознаками ризиковості в день її надходження, внесення таких платників податку до переліку ризикових платників податків, а в разі прийняття відповідного рішення - виключення платників податку з переліку ризикових платників податків. Засідання комісій регіонального рівня щодо розгляду питань про внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків проводиться згідно з Порядком роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117. До протоколу засідання комісій регіонального рівня обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків внесено до переліку ризикових платників податків; інша інформація, що розглядається комісіями регіонального рівня.

Головне управління ДПС у Запорізькій області у рішенні зазначає, що позивач підпадає під 8 пункт Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість: Платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН, здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних. Проте не встановлено, про які дані ЄРПН та щодо яких операцій з реалізації товарів/послуг йдеться мова.

Суд вказує, що не є підставою для віднесення підприємства до категорії ризикових недостовірна, неперевірена та визначена самим податковим органом інформація. Головне управління ДПС у Запорізькій області провело власний податковий моніторинг податкових звітностей та податкових накладних.

Головним управлінням ДПС у Запорізькій області застосовано непрозорі механізми визначення підприємства як такого, що відповідає Критеріям ризиковості, оскільки не доведено проведення необхідного моніторингу діяльності позивача перед тим, як винести рішення про віднесення його до переліку ризикових.

Суд зазначає, що нормами Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних передбачено чіткий перелік умов, за яких Комісія ДПС може віднести підприємство до категорії ризикових. Відповідно до матеріалів справи, позивач здійснює господарську діяльність.

Профільним Порядком встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування. Встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання підприємством для реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/ розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Суд апеляційної інстанції при винесені рішення керується правовими позиціями Верховного Суду, зокрема вказаними у постановах від 19.11.2021 року у справі № 140/17441/20, від 30.11.2021 року у справі №340/1098/20, від 22.07.2021 року у справі №520/111/20, від 16.12.2020 року у справі № 340/474/20. Верховний Суд вказував, що Комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на них законодавством завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку, та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Суд апеляційної інстанції вважає, що у відповідності ч. 2 ст. 77 КАС України, відповідач не довів правомірність свого рішення.

Згідно ч. 1, ч. 6 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Не передбачено повернення судових витрат здійснених суб`єктом владних повноважень, крім пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, як таке, що прийняте з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись статтями 242, 315, 316, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області - залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 17.12.2021 року у справі №280/10638/21 залишити без змін.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення у порядку ст.ст. 328 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова

суддя Л.А. Божко

суддя Ю. В. Дурасова