Справа № 280/6077/22
Суддя: Духневич Олександр Сергійович
Дата ухвалення: 2022-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2022 року Справа № 280/6077/22 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Духневича О.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОРІЯНА-АГРО» до Головного управління ДПС у Запорізькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ОРІЯНА-АГРО» (далі позивач, ТОВ «ОРІЯНА-АГРО») звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі відповідач-1, ГУ ДПС у Запорізькій області), в якому позивач просить суд:

визнати протиправною бездіяльність відповідача по незабезпеченню автоматичного збільшення суми, на яку позивач має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від`ємного значення, сформованого за формулою обчислення реєстраційної суми, за результатами господарських операцій за звітній період січень 2021 року у розмірі 326464,04 грн. у системі електронного адміністрування податку на додану вартість;

зобов`язати відповідача збільшити суми, на яку позивач має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від`ємного значення, сформованого за формулою обчислення реєстраційної суми, за результатами господарських операцій за звітній період січень 2021 року у розмірі 326464,04 грн. у системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

На обґрунтування позову вказує, що в 2021 році уклав договір купівлі-продажу пшениці врожаю 2020 року та помилково зареєстрував податкову накладну від 18.01.2021 на суму 1958784,24 грн., на яку в подальшому було складено рахунок коригування із сумою від`ємного значення податку на додану вартість 326464,04 грн. Стверджує, що звертався декілька разів до податкового органу щодо вирішення питання пов`язаного із збільшенням суми, на яку він має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на що у своєму останньому листі відповідач зазначив проте, що суми податку на додану вартість, зазначені у податковій накладній, які не відповідають даним бухгалтерського обліку платника податків та розрахунку коригування до неї, не підлягають відображенню у податковій звітності платника податків, але при їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних враховуються у відповідних обсягах при обчисленні реєстраційної суми платника податку, водночас відповідач жодних дій пов`язаних з самостійним збільшенням таких сум не здійснив. Керуючись приписами Податкового кодексу України та Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 № 569 вказує, що незаконне списання платнику реєстраційного ліміту, пов`язаного перш за все з недосконалістю нормативної бази, яка регулює відносини в сфері електронного адміністрування податку на додану вартість, що безумовно не може створювати для платника негативні наслідки, з урахуванням чого контролюючий орган безпідставно списав з юридичної особи реєстраційний ліміт у розмірі 326464,04 грн. Вважає, що ним виконано всі умови, додержання яких вимагається для реєстрації права на збільшення в системі електронного адміністрування податку на додану вартість реєстраційної суми відповідно до Податкового кодексу України, однак він позбавлений права використовувати від`ємне значення з податку на додану вартість, шляхом реєстрації податкових накладних та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без здійснення поповнення електронного рахунку платника поточного банківського рахунку, у зв`язку із чим зобов`язаний нести додаткові та необґрунтовані витрати по сплаті податку. З огляду на викладене просить суд позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Ухвалою суду від 25.10.2022 позовна заява залишена без руху та позивачу надано строк для усунення зазначених судом недоліків позовної заяви. У встановлений судом строк недоліки позовної заяви позивачем було усунуто.

Ухвалою суду від 02.11.2022 відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами в порядку, визначеному статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України). Відповідачу запропоновано у 15-денний строк з дня отримання ухвали надати відзив на позовну заяву.

Відповідач позов не визнав, 21.11.2022 на адресу суду надіслав відзив (вх. № 44166), у якому, зокрема пояснює, що позивачем 18.01.2021 помилково складено податкову накладну № 1801002 на загальну суму 1958784,24 грн., до якої входила сума податку на додану вартість 326464,04 грн., яку зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних 11.02.2021. Після виявлення помилки платником складено розрахунок коригування до неї від 18.01.2021 № 1801003 на зменшення вказаної суми податку на додану вартість, який зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних 18.02.2021 з порушенням терміну реєстрації, визначеним Податковим кодексом України. Звертає увагу суду на те, що також позивачем було складено та зареєстровано податкову накладну від 18.01.2021 № 1801001 на суму податку на додану вартість 955616,46 грн., проте в подальшому позивач подав розрахунок коригування до неї від 18.01.2021 № 1801004, у якому разом з коригуванням на зменшення суми податкового зобов`язання по податковій накладній № 1801001, також з незрозумілих підстав вказав суму коригування на збільшення суми податкового зобов`язання на суму 326464,04 грн. (така ж сума як у розрахунку коригуванням від 18.01.2021 № 1801003 до податкової накладної від 18.01.2021 № 1801002). Зазначає, що вказане коригування до збільшення суми податкового зобов`язання на 326464,40 грн. за рахунком коригування № 1801004 було проведено податковим органом та потягнуло відповідні зміни у рахунку системи електронного адміністрування податку на додану вартість платника. Вказує, що позивач додає до позовної заяви вказані податкові накладні та розрахунки коригування, але жодним чином не пояснює факт складення та подання повторного розрахунку коригування № 1801004 на збільшення податкового зобов`язання на суму 326464,04 грн., яка до цього вже була відкоригована до зменшення як помилкова. З огляду на викладене вважає, що позивач не підтверджує належними доказами свої вимоги, оскільки твердження про бездіяльність ГУ ДПС у Запорізькій області по незабезпеченню автоматичного збільшення суми, на яку він має право реєструвати податкові накладні та рахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від`ємного значення, сформованого за формулою обчислення реєстраційної суми, за результатами господарських операцій за звітній період січень 2021 року у розмірі 326464,04 грн. у системі електронного адміністрування податку на додану вартість з боку позивача є бездоказаними, до позову не долучено жодного документу на підставі якого позивач вбачає неналежне відображення на рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість поданих ним податкових накладних/розрахунків коригування та відповідну динаміку збільшення/зменшення ліміту, у зв`язку із чим просить суд в задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Ухвалою суду від 25.11.2022 клопотання Головного управління ДПС у Запорізькій області про залучення співвідповідача задоволено та залучено до участі у справі № 280/6077/22, в якості співвідповідача Державну податкову службу України (далі відповідач-2).

29.11.2022 на адресу суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив (вх. № 45439), в обґрунтування якої зокрема вказує, що облік даних податкової звітності та даних Єдиного державного реєстру податкових накладних (Системи електронного адміністрування податку на додану вартість) дещо відрізняється, у зв`язку із чим єдиною правильною податковою накладною мала б бути податкова накладна на суму 1282080,50 грн., яка повинна була б включити суму первинно поданої податкової накладної № 1801001 від 18.01.2021 на суму 955616,46 грн. + розрахунок коригування до неї № 1801004 на суму збільшення податку на додану вартість 326464,04 грн. Вказує, що зареєстрував розрахунок коригування № 1801003 від 18.01.2021 до податкової накладної № 1802002 від 18.01.2021 у строки, які встановлені Податковим кодексом України, а саме протягом 15 днів з дня отримання, на загальну суму 1958784,24 грн. з від`ємним податком на додану вартість 326464,04 грн., який не був врахованим відповідачем, у зв`язку із чим за даними Єдиного реєстру податкових накладних сума податку на додану вартість складала 1608544,54 грн., замість 1282080,50 грн. Крім того, стверджує, що Система електронного адміністрування податку на додану вартість не розпізнає розрахунок коригування № 1801003 від 18.01.2021 на мінус 326464,04 грн., факт реєстрації якого підтверджується відповідною квитанцією № , у зв`язку із чим не повертає відкоригований реєстраційний ліміт. Вказує, що перевищена сума в Системі електронного адміністрування податку на додану вартість виникла із-за того, що податкова накладна № 1801002 і розрахунок коригування № 1801003 до неї були складені в одному періоді, а розрахунок коригування № 1801004 був зареєстрований протягом 15 днів з дня отримання, а не як вимагає Система електронного адміністрування податку на додану вартість, яка недоопрацьована, оскільки вона налаштована на те, щоб всі розрахунки коригування були зареєстровані у звичайні строки реєстрації для податкових накладних, які визначені пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України. З огляду на викладене вважає свої позовні вимоги обґрунтованими та законними, у зв`язку із чим просить суд позовну заяву задовольнити у повному обсязі.

Відповідач-2 не погоджуючись із позовними вимогами 09.12.2022 на адресу суду надіслав відзив на позовну заяву (вх. № 46940), в якому зокрема пояснює, що за даними Єдиного державного реєстру податкових накладних встановлено, що позивачем складено розрахунок коригування від 18.01.2021 № 1801003 до податкової декларації від 18.01.2022 № 1801002 на зменшення суми податкового зобов`язання, з порушенням терміну реєстрації, визначеним чинним законодавством. Посилаючись на норми Податкового кодексу України вказує, що розрахунок коригування до податкової накладної, зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлені статтею 201 Податкового кодексу України, надає право постачальнику на відображення в декларації з податку на додану вартість зменшення суми податкових зобов`язань у терміни згідно діючого законодавства. Постачальник має право зменшити податкові зобов`язання на підставі розрахунку коригування, своєчасно зареєстрованого отримувачем в Єдиному реєстрі податкових накладних, у податковій декларації з податку на додану вартість того звітного (податкового) періоду, в якому його складено. Якщо розрахунок коригування зареєстровано з порушення терміну реєстрації, то постачальник має право зменшити податкові зобов`язання у податковій декларації з податку на додану вартість, того звітного періоду, в якому його зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних. Зазначає, що в обрахунку показника SПеревищ приймають участь усі подані платником податку декларації з податку на додану вартість уточнюючі розрахунки та усі складені платником податку податкові накладні/розрахунки коригування. Під час обрахунку позитивного значення вказаного показника на таке значення зменшується реєстраційна сума (SНаклад) такого платника. Перерахунок показника SПеревищ здійснюється щоразу при поданні декларації з податку на додану вартість/уточнюючого розрахунку за вказані періоди на дату такого подання та/або реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування. Складені за вказані періоди на дату реєстрації. Таким чином, якщо відбувається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг платник податку постачальник може зменшити податкові зобов`язання лише після реєстрації покупцем в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідного розрахунку коригування, при цьому у зв`язку із тим, що розрахунок коригування на помилково складену податкову накладну зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних лише 18.02.2021, тобто з порушенням строків передбачених статтею 201 Податкового кодексу України, позивач має право зменшити податкові зобов`язання шляхом подання податкової декларації з податку на додану вартість за звітній період, в якому такий розрахунок був зареєстрований. З огляду на викладене просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Враховуючи приписи частини 5 статті 262 КАС України справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (частина 5 статті 250 КАС України).

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.

Відповідно до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Товариство з обмеженою відповідальністю «ОРІЯНА-АГРО» зареєстровано 05.07.2022, номер запису: 026000034, перебуває на обліку у Головному управлінні ДПС у Запорізькій області, Якиміська державна податкова інспекція як платник податків, основним видом економічної діяльності якого є 01.11 Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (а.с. 40-41).

15.01.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Профіт-Терра», як покупцем та ТОВ «ОРІЯНА-АГРО», як продавцем укладено договір поставки № ГЮ/854/01/2021, предметом якого є продаж пшениці продовольчого врожаю 2020 року (а.с. 10-12).

З банківської виписки за 18.01.2021 встановлено, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Профіт-Терра» на банківський рахунок позивача були перераховані кошти у розмірі 7 692 483,00 грн., у зв`язку із чим 18.01.2021 між позивачем та Товариством з обмеженою відповідальністю «Профіт-Терра» були складені податкові накладні на поставку пшениці продовольчого врожаю 2020 року:

- № 1801001 на загальну суму 5 733 698,76 грн., яка складається з суми обсягів постачання за основною ставкою у розмірі 4 778 082,30 грн. та суми податку на додану вартість у розмірі 955 616,46 грн. Вказана накладна була прийнята та зареєстрована 12.02.2021 за № , що підтверджується квитанцією № 1 від 12.02.2021 (а.с. 14-15). Однак при формуванні даної податкової накладної позивачем була допущена помилка в обрахунку суми податку на додану вартість, у зв`язку із чим 18.01.2021 ним був поданий розрахунок коригування кількісних та вартісних показників № 1801004, згідно з яким заявлена до бюджетного відшкодування сума податку на додану вартість була збільшена на 326 464,04 грн. Вказаний розрахунок був прийнятий та зареєстрований 19.02.2021 за № , що підтверджується квитанцією № 1 від 19.02.2021 (а.с. 21-22).

- № 1801002 на загальну суму 1 958 784,24 грн., яка складається з суми обсягів постачання за основною ставкою у розмірі 1 632 320,20 грн. та суми податку на додану вартість у розмірі 326 464,04 грн. Вказана накладна була прийнята та зареєстрована 12.02.2021 за № , що підтверджується квитанцією № 1 від 12.02.2021 (а.с. 16-17). Однак при формуванні даної податкової накладної позивачем була допущена помилка в обрахунку суми податку на додану вартість, у зв`язку із чим 18.01.2021 ним був поданий розрахунок коригування кількісних та вартісних показників № 1801003, згідно з яким заявлена до бюджетного відшкодування сума податку на додану вартість була зменшена на 326 464,04 грн. Вказаний розрахунок був прийнятий та зареєстрований 19.02.2021 за № , що підтверджується квитанцією № 1 від 19.02.2021 (а.с. 18-20).

05.09.2022 позивач звернувся до відповідача-1 із вимогою щодо збільшення суми, на яку платник податку ТОВ «ОРІЯНА-АГРО» має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, у відповідь на яку відповідач-1 листом № 25579/0/08-01-04-03-06 від 26.09.2022 повідомив проте, що реєстрація податкової накладної від 18.01.2021 № 1801002 на суму податку на додану вартість 326 464,04 грн. та розрахунку коригування до неї від 18.01.2021 № 1801003, вплинула на значення показника суми податку, на яку платник має право зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні та розрахунки коригування. Внаслідок подання податкової декларації за лютий 2021 року виник показник суми перевищень за типом операції «Реєстрація перевищення податкового зобов`язання над сумою податку» в сумі 326 464,04 грн. Вказав, що суми податку на додану вартість, зазначені у податковій накладній, які не відповідають даним бухгалтерського обліку платника податку та розрахунку коригування до неї, не підлягають відображенню у податковій звітності платника податку, але при їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних враховується у відповідних обсягах при обчисленні реєстраційної суми платника податку (а.с. 23-28).

Вважаючи, що бездіяльність відповідача по незабезпеченню автоматичного збільшення суми, на яку позивач має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від`ємного значення, сформованого за формулою обчислення реєстраційної суми, за результатами господарських операцій за звітній період січень 2021 року у розмірі 326464,04 грн. у системі електронного адміністрування податку на додану вартість протиправною, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовані Податковим кодексом України (далі ПК України).

Відповідно до пункту 44.1 статті 44 ПК України, для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Відповідно до пункту 49.2 статті 49 ПК України, платник податків зобов`язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є. Цей абзац застосовується до всіх платників податків, в тому числі платників, які перебувають на спрощеній системі оподаткування обліку та звітності.

Податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця (пункт 203.1 статті 203 Податкового кодексу України).

Пунктом 50.1 статті 50 ПК України встановлено, що у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Отже, платник податків у разі самостійного виявлення помилок у податковій декларації має право надіслати уточнюючий розрахунок до цієї декларації не пізніше закінчення 1095 дня що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання.

Відповідно до пункту 187.1 статті 187 ПК України, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», незалежно від дати накладення електронного підпису.

Згідно з пункту 192.1 статті 192 ПК України, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

Відповідно до підпункту 192.1.1 пункту 192.1 статті 192 ПК України, якщо внаслідок такого перерахунку відбувається зменшення суми компенсації на користь платника податку - постачальника, то:

а) постачальник відповідно зменшує суму податкових зобов`язань за результатами податкового періоду, протягом якого був проведений такий перерахунок;

б) отримувач відповідно зменшує суму податкового кредиту за результатами такого податкового періоду в разі, якщо він зареєстрований як платник податку на дату проведення коригування, а також збільшив податковий кредит у зв`язку з отриманням таких товарів/послуг.

Постачальник має право зменшити суму податкових зобов`язань лише після реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної.

Пунктом 192.3 статті 192 ПК України передбачено, що результат перерахунку податкових зобов`язань і податкового кредиту постачальника та отримувача відображається у складі податкової декларації за звітний податковий період у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

За приписами пункту 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Відповідно до пунктів 21, 23 Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 № 1307, у разі здійснення коригування сум податкових зобов`язань, а також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, відповідно до статті 192 розділу V Податкового кодексу України постачальник (продавець) товарів/послуг складає розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) за формою згідно з додатком 2 до податкової накладної.

У разі коригування кількісних та/або вартісних показників табличної частини розділу Б податкової накладної у зв`язку зі зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадку повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником (продавцем) суми попередньої оплати товарів/послуг розрахунок коригування заповнюється у такому порядку:

показники рядка податкової накладної, що коригується, зазначаються із знаком «-» окремо в кожній графі;

додається(ються) новий(і) рядок(ки) з виправленими показниками (за потреби), якому(им) присвоюється новий черговий порядковий номер, що не зазначався в податковій накладній;

рядку податкової накладної, що коригується, зазначеному із знаком «-», та новому(им) рядку(ам) з виправленими показниками, що його замінює(ють), присвоюється однаковий порядковий номер групи коригування, який зазначається у графі 2.2 табличної частини розділу Б розрахунку коригування, та наводиться однакова причина коригування.

Кількість груп коригування у розрахунку коригування може бути необмежена. Кожній групі коригування присвоюється окремий наступний порядковий номер.

Принципи функціонування системи електронного адміністрування податку на додану вартість визначено статтею 200-1 ПК України та Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 № 569 (далі Порядок № 569).

Згідно з пунктом 200-1.1 статті 200-1 ПК України, система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у складених та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 ПК України,

В силу пункту 200-1.3 статті 200-1 ПК України та пункту 9 Порядку № 569, платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (УНакл), обчислену за такою формулою:

УНакл = ?НаклОтр + ?Митн + ?ПопРах + ?Овердрафт - ?НаклВид - ?Відшкод - ?Перевищ, де:

УНаклОтр загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

?Митн загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України, крім сум податку, сплаченого (нарахованого) відповідно до підпункту 191.1.2 пункту 191.1 статті 191 цього Кодексу оператором поштового зв`язку, експрес-перевізником;

УПопРах загальна сума поповнення з поточного рахунку платника податку рахунка в системі електронного адміністрування податку, в тому числі рахунків у системі електронного адміністрування податку платника - сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зазначених у підпунктах «а» - «в» пункту 200-1.2 цієї статті.

?Овердрафт сума середньомісячного розміру сум податку, які за останніх 12 звітних (податкових) місяців були задекларовані платником до сплати до бюджету та погашені чи розстрочені або відстрочені, а також задекларовані платником - сільськогосподарським підприємством, що обрав спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу.

УНаклВид загальна сума податку за складеними платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

УВідшкод загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань та результатів перевірок, що проводяться відповідно до цього Кодексу;

УПеревищ загальна сума перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Пунктами 10, 13 Порядку № 569 передбачено, що зареєстрованим платникам податку значення суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі, визначена відповідно до пункту 9 цього Порядку, автоматично збільшується ДПС.

ДПС автоматично обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі.

Наведене свідчить про те, що система електронного адміністрування податку на додану вартість організована на централізованому рівні ДПС України, на цьому ж рівні відбувається і автоматичне обчислення реєстраційної суми щоразу при зміні значення будь-якого з показників формули.

Як встановлено з матеріалів справи, позивачем 18.01.2021 були подані до контролюючого органу податкові накладні № 1801001 на загальну суму 5 733 698,76 грн. та № 1801002 на загальну суму 1 958 784,24 грн., які були зареєстровані Єдиному реєстрі податкових накладних 12.02.2021 (а.с. 14-17).

При цьому, 19.02.2021 позивачем було зареєстровано розрахунки коригування до вказаних податкових накладних, якими він спочатку зменшив суму податку на додану вартість на 326 464,04 грн., яка була ним визначена у податковій накладній № 1801002, а потім збільшив на вказану суму податок на додану вартість, яка була визначена у податковій накладній № 1801001 (а.с. 18-22).

За результатами вчинення позивачем вказаних дій його реєстраційний ліміт в системі електронного адміністрування податку на додану вартість 19.02.2021 спочатку зменшився на 326 464,04 грн., а потім на вказану суму збільшився, у зв`язку з чим було допущено перевищення задекларованих зобов`язань, що призводить до автоматичного зменшення суми реєстраційного ліміту такого платника.

Таким чином, розбіжності у позивача між показниками податкової звітності з податку на додану вартість за відповідні звітні періоди та сумою податку, що міститься у складених таким платником у звітних періодах податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, призвели до спірної ситуації.

Суд звертає увагу на те, що у відповідності до вимог статей 49, 187, 192, 201 ПК України та пункту 9 Порядку № 569 розрахунок коригування до податкової накладної підлягає включенню до податкової декларації з податку на додану вартість того періоду, в якому його складено, однак в матеріалах справи відсутні докази того, що позивачем вчинялися такі дії.

Більш того, аргументи позивача про те, що податкові накладні, які є помилковими, та розрахунки коригування до них не повинні відображатися в деклараціях з податку на додану вартість є помилковими та відхиляються судом, оскільки суперечать нормам чинного законодавства, якими встановлено обов`язок платника податку на додану вартість реєструвати податкові накладні чи/або розрахунки коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних та включати такі господарські операції до податкової звітності за той податковий (звітний) період, у якому вони були складені та зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отже, зважаючи на те, що коригування реєстраційного ліміту грошових зобов`язань в системі електронного адміністрування здійснюється із застосуванням спеціальної формули, яка не підлягає коригуванню в ручному режимі, і реєстраційний ліміт в системі електронного адміністрування податку на додану вартість позивача змінювався в автоматичному режимі після кожної з вчинених ним дій із податковими накладними та на те, що позивачем не були включені розрахунки коригування до податкових накладних, які підлягають включенню до податкової декларації з податку на додану вартість того періоду, в якому вони складені, суд приходить до висновку про відсутність протиправної бездіяльності відповідача по незабезпеченню автоматичного збільшення суми, на яку позивач має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від`ємного значення, сформованого за формулою обчислення реєстраційної суми, за результатами господарських операцій за звітній період січень 2021 року у розмірі 326464,04 грн. у системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Таким чином, із аналізу вищенаведених встановлених обставин та норм чинного законодавства у їх сукупності, суд приходить до висновку, що у даному випадку, відповідач діяв у межах наданих йому повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України, тобто, у даних правовідносинах відповідач не допустив порушення прав та інтересів позивача, а тому у адміністративного суду відсутні будь-які правові підстави для задоволення даного адміністративного позову.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, системно проаналізувавши приписи законодавства України, надавши оцінку з урахуванням усіх доказів у справі в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Щодо судових витрат, то відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки суд дійшов висновку про те, що заявлені позивачем вимоги не підлягають до задоволення, підстави для повернення сплаченого судового збору відсутні.

Керуючись статями 9, 139, 242-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ОРІЯНА-АГРО» (72551, Запорізька область, Мелітопольський район, село Вовчанське, вул. Молодіжна, буд. 18А, ) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 166, код ЄДРПОУ ВП 44118663), Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, буд. 8, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії відмовити.

Розподіл судових витрат не здійснюється.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя О.С. Духневич