Справа № 380/11389/22
Суддя: Гінда Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2022 рокуЛьвівСправа № 380/11389/22 пров. № А/857/15565/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача: Гінди О.М.,

суддів: Ніколіна В.В., Пліша М.А.,

за участю секретаря судових засідань Михальської М.Р.,

розглянувши у судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальність «Галичпродукт» на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 06 жовтня 2022 року (головуючий суддя: Брильовський Р.М., місце ухвалення м. Львів, дата складення повного тексту судового рішення 13.10.2022) у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальність «Галичпродукт» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішень,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальність «Галичпродукт», 19.08.2022 звернулося з позовом до суду, в якому просило:

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Львівській області про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю «Галичпродукт» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків від 22.07.2022 № 3203 та від 09.08.2022 № 3472;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Галичпродукт» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Обґрунтовує позов тим, що рішення комісії Головного управління ДПС у Львівській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 3472 від 09.08.2022 та 22.07.2022 № 3203 відповідність підприємства критеріям ризиковості платника податку, на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку є незаконним та підлягає скасуванню, оскільки підставою для включення позивача до переліку ризикових платників є те, що підприємство та/або контрагент задіяні у проведенні ризикових операцій, однак, відповідачем не вказано у яких саме операціях та яка саме податкова інформація наявна та підтверджує ризиковість.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 06 жовтня 2022 року у задоволенні позову відмовлено.

З цим рішенням суду першої інстанції не погодився позивач та оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що рішення прийняте з порушенням норм матеріального права, а тому просить його скасувати та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову.

Обґрунтовуючи апеляційні вимоги, посилається на аналогічні підстави викладені в позовній заяві.

Відповідач, 05.12.2022 подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив залишити таку без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Представник позивача Сапіга О.В., у судовому засіданні апеляційну скаргу підтримала.

Представник відповідача Квасниця Н.Б. в судовому засіданні просила залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких мотивів.

Судом першої інстанції встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Галичпродукт» є підприємством приватної власності, котре зареєстроване 03.07.2003 за адресою: 80100, Львівська область, м. Червоноград, вул. Львівська, 19. За цією адресою знаходиться офісне приміщення яким користується ТОВ «Галичпродукт» на підставі Договору оренди нежитлових будівель та споруд № н/2 від 01.01.2020. Крім того, предметом цього ж Договору (крім частини адміністративної будівлі) є також : 57,3 м. кв. складських приміщень; 22,55 м. кв. трансформаторної підстанції; 108 кв. м. забійного цеху; 206,1 м. кв. нежитлової будівлі холодильника.

Основним видом діяльності позивача є: 10.13 Виробництво м`ясних продуктів; 46.32 Оптова торгівля м`ясом і м`ясними продуктами; 46.33 Оптова торгівля молочними продуктами, яйцями, харчовими оліями та жирами; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 47.22 Роздрібна торгівля м`ясом і м`ясними продуктами в спеціалізованих магазинах.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Галичпродукт» отримало рішення Головного управління ДПС у Львівській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 22.07.2022 № 3203 та від 09.08.2022 № 3472 згідно з яким позивача включено до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку відповідно до пункту 8 Критерії ризиковості платника податку.

Не погоджуючись із цими рішеннями, вважаючи їх необґрунтованими та такими, що не відповідають вимогам чинного законодавства, звернувся до суду з позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не надано доказів, які б спростовували наявну у контролюючого органу податкову інформацію в базах ДПС, у зв`язку з чим, рішення Комісії про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку є законними та обґрунтованими.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до п.п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання цієї норми, постановою Кабінету Міністрів України № 1165 від 11.12.2019, яка набрала чинності 01.02.2020, затверджено порядки з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок № 1165).

За визначенням п. 2 Порядку № 1165, автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

За змістом пункту 40 Порядку № 1165 засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду.

Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення.

Пунктом 44 Порядку № 1165, визначено, що комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Згідно додатку 4 до Порядку № 1165, рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

З аналізу наведених правових положень слідує, що прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, що призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в ЄРПН, а відтак спірні рішення Комісії регіонального рівня можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що у разі прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості, платник податку звертається до контролюючого органу з необхідними документами, перелік яких визначений у п. 6 Порядку № 1165, для розгляду питання про виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Тобто, пунктом 6 Порядку № 1165 визначено алгоритм дій платника податку у разі незгоди з рішенням комісії регіонального рівня про визнання платника таким, що відповідає критеріям ризиковості шляхом надання контролюючому органу доказів на спростування наявної у базах ДПС податкової інформації.

Так, абзацами 7-10 п. 6 Порядку № 1165 передбачено, що Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Тобто, у випадку ініціювання платником процедури спростування відповідності платника податку критеріям ризиковості обов`язок такого спростування покладений на самого платника, який надсилає до контролюючого органу через електронний кабінет інформацію та копії відповідних документів на підтвердження реальності здійснення господарських операцій.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що з огляду на правове регулювання характер цих відносин, під час вирішення спорів такої категорії, суд, зокрема, повинен досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваження комісії контролюючого органу.

Вказане узгоджується з правовою позицією викладеною в постановах Верховного Суду від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20 та від 05.01.2021 у справі № 640/10988/20.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що відповідно до витягу з протоколу від 22.07.2022 № 136 засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄДРПН ГУ ДПС у Львівській області (а. с. 51), комісією розглянуто питання щодо відповідності/невідповідності критеріям ризиковості ТОВ «Галичпродукт».

За результатами проведеного моніторингу даних ЄРПН та аналізу інформаційних баз даних щодо здійснення фінансово-господарських операцій по ТОВ «Галичпродукт», комісією встановлено взаємодію з ризиковими суб`єктами господарювання, що відповідає п. 8 критеріїв ризиковості платника.

У подальшому, прийнято оскаржуване рішення від 22.07.2022 № 3203, яке обґрунтоване тим, що у контролюючого органу наявна податкова інформація, що визначає ризиковість здійснення господарських операцій.

Позивач на виконання вимог п. 6 Порядку № 1165, звернувся до контролюючого органу з необхідними документами, для розгляду питання про виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Так, позивачем подано наступні документи: копії договору оренди нежитлових приміщень та споруд № н/2 від 01.01.2020, копію договору від 21.02.2021 № 0502-1, копію договору поставки № ЄК-232/1 від 27.01.2017, копію договору поставки № ГП-01 від 01.02.2021, копію договору поставки № ГП-01 від 23.02.2022, копію договору поставки від 05.02.2021 № ГП-04, оборотно-сальдові відомості по рахунках за 2022 рік, копію штатного розпису станом на 01.07.2022, копію наказу про призначення директора.

Однак, комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄДРПН ГУ ДПС у Львівській області, згідно витягу з протоколу від 09.08.2022 № 157 (а. с. 52), в результаті обговорення та дослідження фінансово-господарської діяльності, вирішено, що отримана інформація не спростовує відповідність ТОВ «Галичпродукт» критеріям ризиковості.

У подальшому, прийнято оскаржуване рішення від 09.08.2022 № 3472, яке обґрунтоване тим, що у контролюючого органу наявна податкова інформація, що визначає ризиковість здійснення господарських операцій.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що як в наведених вище протоколах, так і оскаржуваних рішеннях, не вказано суть та характер наявної податкової інформації, яка наявна у відповідача, що стала підставою для прийняття рішень від 22.07.2022 № 3203 та від 09.08.2022 № 3472. Не конкретизовано, які ризикові операції здійснював позивач, натомість контролюючим органом зроблено загальне посилання на п. 8 критеріїв ризиковості платника.

Щодо покликання відповідача, що внесення до переліку платників, що відповідають критеріям ризикових платників податку стало внесення контрагентів позивача, зокрема, ТзОВ «КАЙТЕРИНГФУД» та ТзОВ «НОВА ПОСТАЧ» до платників податку, що відповідають критеріям ризиковості, то суд апеляційної інстанції не бере такі до уваги.

Оскільки, господарські операції з ТОВ «КАЙТЕРИНГФУД» мали місце з 27.04.2021 по 20.12.2021. Рішення про внесення ТОВ «КАЙТЕРИНГФУД» до переліку платників, що відповідають критеріям ризиковості, контролюючим органом здійснено 27.06.2022. Тобто, на момент винесення оскаржуваних рішень, між ТзОВ «КАЙТЕРИНГФУД» та ТОВ «Галичпродукт» не було жодних господарських правовідносинвідносин, а тому, на думку суду апеляційної інстанції, цей факт не може бути правовою підставою для внесення позивача до переліку платників, що відповідають критеріям ризиковості.

Разом з тим суд апеляційної інстанції зауважує, що Порядок № 1165 не передбачає такого критерію ризиковості, як перебування контрагентів платника податків в Журналі ризикових платників.

Крім цього, саме по собі, перебування ТОВ «КАЙТЕРИНГФУД» та ТзОВ «НОВА ПОСТАЧ», з якими позивач проводив господарські операції, в Журналі ризикових платників, не може бути безумовною підставою для включення ТОВ «Галичпродукт» до ризикових суб`єктів господарювання та мати негативні наслідки для позивача.

Також, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне звернути увагу на помилкове покликання суду першої інстанції, стосовно того, що у позивача відсутні необхідні спеціально облаштовані складські приміщення належної площі, обладнання яких має забезпечити кількісне і якісне зберігання швидкопсувних товарів (м`ясних виробів), а також наявність спеціальних транспортних засобів для перевезення такого товару.

Так, судом апеляційної інстанції встановлено, що позивачем долучено договір оренди нежитлових будівель та споруд № н/2 від 01.01.2020 укладений між ТОВ «Інкомінвест» та ТОВ «Галичпродукт» та додаток № 1, 2 до нього (а. с. 8-12). Предметом цього договору є користування, зокрема: нежитловою будівлею-холодильником, складським приміщенням, забійним цехом та трансформаторною підстанцією. Долучено договір оренди устаткування № 04 від 01.07.2017 (котли варочні, автонавантажувач, ваги) укладений між вказаними юридичними особами та акт приймання-передачі майна (а. с. 62-64). Крім цього, подано платіжні документи про оплату за договором № н/2 від 01.01.2020 (а. с. 141) та за договором № 04 від 01.07.2017 (а. с. 142).

Щодо транспортних засобів для перевезення товару, то суд апеляційної інстанції зазначає, що позивач не має в користуванні чи власності спеціальні транспортні засоби для доставки товару. Доставка товару здійснювалась перевізником ТзОВ «ЄВРО-КОМЕРС», що підтверджується договором про надання транспортних послуг від № 2/2П від 01.05.2017 та актами приймання робіт (наданих) послуг за період з січня по серпень 2022. Надані транспортні послуги прийняті ТзОВ «Галичпродукт» відповідно до наданих актів приймання здачі-виконаних робіт (наданих послуг). Також, долучено до матеріалів справи належно зареєстровані за 2022 рік в ЄРПН податкові накладні із квитанціями до них. Також, доказами реальності господарських операцій по наданню послуг перевезення є платіжні доручення від 19.04.2022 № 2203 та від 22.07.2022 № 2288. Позивачем, долучено договір оренди транспортних засобів з переліком транспортних засобів, що орендує перевізник, котрий наданий перевізником (а. с. 65-73).

Враховуючи вищенаведене та на підставі досліджених доказів у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що оскаржувані рішення комісії не містять належних мотивів та обґрунтувань про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю ТОВ «Галичпродукт» критеріям ризиковості платника податку, а отже такі прийняті контролюючим органом не правомірно, а тому наявні підстави для їх скасування.

Щодо зобов`язання відповідача виключити ТОВ «Галичпродукт» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, то суд апеляційної інстанції зазначає таке.

Частиною 4 ст. 245 КАС України визначено, що у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

З приписів вказаної правової норми слідує, що у разі, якщо суб`єкт владних повноважень використав надане йому законом право на прийняття певного рішення за наслідками звернення особи, але останнє визнане судом протиправним з огляду на його невідповідність чинному законодавству, при цьому суб`єктом звернення дотримано усіх визначених законом умов, то суд вправі зобов`язати суб`єкта владних повноважень прийняти певне рішення. Якщо ж таким суб`єктом на момент прийняття рішення не перевірено дотримання суб`єктом звернення усіх визначених законом умов або при прийнятті такого рішення суб`єкт дійсно має дискреційні повноваження, то суд повинен зобов`язати суб`єкта владних повноважень до прийняття рішення з урахуванням оцінки суду.

Отже, критеріями, які впливають на обрання судом способу захисту прав особи в межах вимог про зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії, є встановлення судом додержання суб`єктом звернення усіх передбачених законом умов для отримання позитивного результату та наявність у суб`єкта владних повноважень права діяти при прийнятті рішення на власний розсуд.

Такий підхід, встановлений процесуальним законодавством, є прийнятним не тільки при розгляді вимог про протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень, але і у випадку розгляду вимог про зобов`язання вчинити дії після скасування його адміністративного акту.

Тобто, адміністративний суд не обмежений у виборі способів відновлення права особи, порушеного владними суб`єктами, і вправі обрати найбільш ефективний спосіб відновлення порушеного права, який відповідає характеру такого порушення з урахуванням обставин конкретної справи. Перебирання непритаманних суду повноважень державного органу не відбувається за відсутності обставин для застосування дискреції.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 28 лютого 2018 року у справі № 826/7631/15.

Поняття дискреційних повноважень наведене, зокрема, у Рекомендаціях Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2, яка прийнята Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, відповідно до яких під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Дискреційні повноваження в більш вузькому розумінні - це можливість діяти за власним розсудом, в межах закону, можливість застосувати норми закону та вчинити конкретні дії (або дію) серед інших, кожні з яких окремо є відносно правильними (законними).

Тобто, дискреційними є право суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. Прикладом такого права є повноваження, які закріплені у законодавстві із застосуванням слова «може». При цьому дискреційні повноваження, в тому числі органів виконавчої влади, завжди мають межі, встановлені законом.

Аналогічна позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі № 208/8402/14-а та від 29 березня 2018 року у справі № 816/303/16.

Враховуючи вищенаведене, оскільки відповідач протиправно відмовив у виключенні позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, а за наслідками розгляду справи встановлено, що позивачем подано контролюючому органу необхідні документи, для розгляду питання про виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, а тому, обираючи ефективний спосіб захисту порушеного права позивача, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області виключити ТОВ «Галичпродукт» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Аналогічні висновки щодо способу захисту порушеного права у цій категорії справ викладено у постанові Верховного Суду від 30.11.2021 у справі № 340/1098/20.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції задовольняючи позов, допустив невідповідність своїх висновків обставинам справи та неправильно застосував норми матеріального, що відповідно до приписів ст. 317 КАС України є підставою для скасування судового рішення та задоволення позову.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При поданні позовної заяви позивач сплати судовий збір у розмірі 4962 грн (платіжне доручення № 2305 від 15.08.2022), за подання апеляційної скарги 7443 грн (платіжне доручення № 2382 від 01.11.2022).

Оскільки, позовні вимоги задоволено повністю, то відповідно до вимог ч. 1 ст. 139 КАС України, судовий збір необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львівській області, на користь позивача в сумі 12405 грн.

Керуючись ст. ст. 310, 317, 321, 322, 325, 328, КАС України, суд

постановив:

апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальність «Галичпродукт» задовольнити.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 06 жовтня 2022 року у справі № 380/11389/22 скасувати та прийняти нову постанову, якою позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Львівській області про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю «Галичпродукт» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків від 22.07.2022 № 3203 та від 09.08.2022 № 3472;

Зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Галичпродукт» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львівській області () на користь Товариства з обмеженою відповідальність «Галичпродукт» () судовий збір за подання адміністративного позову та апеляційної скарги в сумі 12405 грн (дванадцять тисяч чотириста п`ять гривень).

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О. М. Гінда
судді В. В. Ніколін
М. А. Пліш
Повне судове рішення складено 19.12.2022.