Справа № 520/18953/21
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2022-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2022 р.Справа № 520/18953/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Жигилія С.П.,

Суддів: Перцової Т.С. , Русанової В.Б. ,

за участю: секретаря судового засідання Пукшин Л.Т.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Харківської митниці на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14.12.2021 (суддя Бідонько А.В.; м. Харків; повний текст рішення складено 24.12.2021) по справі № 520/18953/21

за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до Харківської митниці

про визнання протиправними та скасування рішення і картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (надалі також - позивач, ФОП ОСОБА_1 ) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Харківської митниці (надалі також - відповідач) в якому просив суд:

- визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UА807000/2021/001397/2 від 25.08.2021;

- визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UА807180/2021/00609, видану Слобожанською митницею Держмитслужби.

- визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UА807000/2021/001499/2 від 07.09.2021;

- визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UА807180/2021/00654, видану Слобожанською митницею Держмитслужби.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем при здійсненні митного оформлення товару надано всі необхідні та достатні документи, передбачені ч.2 ст. 53 МК України, які чітко ідентифікували товар та містили всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Натомість Митниця в порушення норм МК України безпідставно прийняла оскаржувані рішення та неправомірно застосувала другорядний (резервний) метод визначення митної вартості товару, імпортованого позивачем.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 15.11.2021 року замінено відповідача у справі №520/10918/21 з Слобожанської митниці Держмитслужби на Харківську митницю ().

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2021 року адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - задоволено.

Визнано протиправним і скасовано рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UА807000/2021/001397/2 від 25.08.2021.

Визнано протиправною і скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UА807180/2021/00609, видану Слобожанською митницею Держмитслужби.

Визнано протиправним і скасовано рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UА.807000/2021/001499/2 від 07.09.2021;

Визнано протиправною і скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UА807180/2021/00654, видану Слобожанською митницею Держмитслужби.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці () витрати по оплаті судового збору на користь Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) у розмірі 2 665,10 грн. (дві тисячі шістсот шісдесят п`ять гривень 10 копійок).

Відповідач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу в якій, посилаючись на його ухвалення при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14.12.2021 та ухвалити нове судове рішення, яким повністю відмовити в задоволенні позовних вимог ФОП ОСОБА_1 .

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що в результаті вивчення поданих позивачем до митного оформлення документів, перевірки числових значень митної вартості товарів та наявності в документах усіх відомостей, що їх підтверджують, порівняння задекларованого за ціною угоди рівня митної вартості оцінюваних товарів з рівнем митної вартості ідентичних та подібних товарів, оформлених митницями ДМС України раніше, було встановлено, що задекларований рівень вартості товару нижче, ні рівень митної вартості на подібні товари, оформлені і митному відношенні іншими митницями ДФС раніше.

Щодо рішення № UА807000/2021/001397/2 від 25.08.2021 відповідач вказує, що декларантом було надано до митниці декларацію країни відправлення без перекладу на українську мову або офіційну мову митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, відповідно до вимог статті 254 МКУ - та не зроблено верифікацію експортної митної декларації відповідно до вимог листа ДМСУ від 08.10.2010 № 11/2-10.16/11627-еп, також дата видачі митної декларації країни відправлення від 27.06.2021 № 02435981 раніше ніж дата наданого коносаменту від 02.07.2021 № EURFL21611406ODS. Крім того, номер коносаменту № OOLU в митній декларації країни відправлення не співпадає із номером коносаменту № EURFL21611406ODS , який було надано до митного оформлення.

Щодо рішення UА807000/2021/001499/2 від 07.09.2021 відповідач зазначив, що подані до митного оформлення документи (зовнішньоекономічна угода, інвойс, довідка та рахунок щодо транспортних витрат, комерційна пропозиція, прайс-лист, платіжне доручення про оплату товару, експортна ВМД) не підтверджують в повній мірі задекларований найменший рівень митної вартості. Платіжне доручення про оплату товару не містить відомостей стосовно оплати саме цієї поставки товару. Також декларантом надано до митниці митну декларацію країни відправлення без перекладу на українську мову або офіційну мову митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, відповідно до вимог статті 254 МКУ - та не зроблено верифікацію експортної митної декларації відповідно до вимог листа ДМСУ від 08.10.2010 № 11/2-10.16/11627-еп. Крім того, дата видачі митної декларації країни відправлення раніше, ніж дата наданого до митного оформлення коносаменту.

З цих підстав відповідач вважає, що коригування митної вартості товарів позивача здійснене митницею у відповідності статей МКУ та Методичних рекомендацій, а оскаржувані рішення Харківської митниці про коригування митної вартості транспортного засобу позивача є законними та обґрунтованими.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Судом встановлено, що між ФОП ОСОБА_1 (Покупець) і WENZHOU INTERNATIONAL TRADE SCM CO., LTD (Китай) (Продавець) було укладено контракт № 9 від 08.04.2021 (а.с. 20-25)

Згідно умов контракту (п. 1.1.), Продавець продає товари, а Покупець зобов`язується приймати і оплачувати товари згідно умов даного контракту.

Найменування, асортимент і кількість товару вказуються у Специфікаціях, які є невід`ємною частиною даного контракту (п. 1.2.).

Згідно п. 2.3. контракту, в ціну товару включено вартість тари, пакування, маркування, завантаження в транспортний засіб, витрати по доставці товару в порт Шанхаю, завантаження на борт судна, згідно умов поставки FOB Shanghai.

Відповідно до п. 4.1.1. оплата вартості товару здійснюється шляхом перерахування 30% передплати від суми інвойсу, 70% після завантаження товару на борт судна.

Згідно специфікації №2 від 03.06.2021 (а.с. 26) та інвойсу YS21FC08060 від 03.01.2021 (а.с. 27) до контракту №9 від 08.04.2021 позивачем було придбано, зокрема, нетканий матеріал з синтетичних волокон 60% полієстер, без покриття просочений латексом 40%, для виробництва взуття, у аркушах різного розміру загальною вартістю 7470 доларів США; і нетканий двошаровий матеріал з волокон полієстеру (20%), повністю покритий полімерним матеріалом, для виробництва взуття, у аркушах різного розміру загальною вартістю 720 доларів США.

Оплата здійснена в безготівковий спосіб, що підтверджується платіжними дорученнями в іноземній валюті №36 від 04.06.2021 в сумі 8190,00 доларів США (а.с. 28).

Товар ввезено на умовах поставки FOB, згідно INCOTERMS 2010, на виконання умов Контракту від 11.09.2020 № 8 між позивачем та SHIJIAZHUANG DELLEE MING GARMENTS CO., LTD.

Товар доставлено до України морським транспортом, згідно коносаменту EURFL21611406ODS від 02.07.2021, і по Україні відповідно до CMR 407871 від 16.08.2021 (а.с. 29-30).

Доставка з порту Шанхаю до України згідно умов контракту покладалась позивача, у зв`язку з чим ним було укладено договір транспортно-експедиторського обслуговування №048114 від 09.09.2020 (а.с. 31-37).

Відповідно до рахунку-фактури №AU-4377850 від 16.08.2021, довідки про транспортні витрати №367523 від 16.08.2021, вартість міжнародного морського перевезення вантажу згідно коносаменту EURFL21611406ODS від 02.07.2021 склала 53380 грн. (а.с. 38-39).

До митного оформлення товарів позивачем до митного органу подано від 25.08.2021 мну декларацію №UA807180/2021/006141, митну вартість визначено за основним методом - ) в розмірі 7470 доларів США за першу позицію митної декларації, 720 доларів США за другу позицію митної декларації. (а.с. 41-42).

На підтвердження митної вартості, разом з декларацією № UA807180/2021/006141 позивачем подано: - Пакувальний лист (Packing list) № б/н від 03.06.2021р.; рахунок-фактуру (інвойс) (Commercial invoice) № YS21FC08060 від 03.06.2021р.; коносамент (Bill of lading) № EURFL21611406ODS від 02.07.2021; автотранспортну накладну (Road consignment note) № 407871 від 16.08.2021р.; Сертифікат про походження товару форми А №G21MA29A3EJ61012 від 22.07.2021; Банківський платіжний документ №36 від 04.06.2021; Рахунок-фактуру про надання транспортно - експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно експедиційні послуги AU-4377850 від 16.08.2021; довідку про транспортні питрати витрати №3 від 16.08.2021, специфікацію №2 від 03.06.2021; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу №9 від 08.04.2021; договір про надання послуг митного брокера №131 від 30.06.2021; договір (контракт) про перевезення 048114 від 09.09.2020; технічну карту товару 03.06.2021; копію митної декларації країни відправлення 02435981 від 27.06.2021.

З підстав спрацювання системи ризиків, згенерованих АСАУР щодо можливого заниження митної вартості товарів, митним органом запропоновано надати позивачу додаткові документи на підтвердження митної вартості товарів (а.с.47)

На вимогу митного органу декларантом додаткові документи не надавались.

25.08.2021 митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості № UA807000/2021/001397/2 від 25.08.2021, згідно якого митним органом визначено митну вартість товару в розмірі 14837,44 доларів США за першу позицію митної декларації, 1564,45 доларів США за другу позицію митної декларації та картку відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА807180/2021/00609 (а.с. 49-52).

Також судом встановлено, що між ФОП ОСОБА_1 (Покупець) і JINJIANG ZHENGHAN IMPORT AND EXPORT CO., LTD (Китай) (Продавець) було укладено контракт №4 від 01.03.2019 (а.с. 56 - 60)

Згідно умов контракту (п. 1.1.), Продавець продає товари, а Покупець зобов`язується приймати і оплачувати товари згідно умов даного контракту.

Найменування, асортимент і кількість товару вказуються у Специфікаціях, які є невід`ємною частиною даного контракту (п. 1.2.).

Згідно п. 2.3. контракту, в ціну товару включено вартість тари, пакування, маркування, завантаження в транспортний засіб, витрати по доставці товару в порт Сяменя, завантаження на борт судна, згідно умов поставки FOB Xiamen.

Відповідно до п. 4.1.1. оплата вартості товару здійснюється шляхом перерахування 30% передплати від суми інвойсу, 70% після завантаження товару на борт судна.

Згідно специфікації №2 від 06.05.2021 (а.с. 62) та інвойсу ZH-P213034 від 06.05.2021 (а.с. 63) до контракту №4 від 01.03.2019 позивачем було придбано нетканий матеріал з штучних волокон 60% полієстер, у аркушах різного розміру загальною вартістю 4315 доларів США.

Позивачем було оплачено товар згідно платіжного доручення №34 від 13.05.2021 (а.с. 64).

Товар було доставлено до України морським транспортом, згідно коносаменту KYCLBX2100222 від 14.06.2021, і по Україні відповідно до CMR 1580 від 28.08.2021 (а.с. 65-66).

Доставка з порту Сяменя до України згідно умов контракту покладалась позивача, у зв`язку з чим ним було укладено договір транспортно-експедиторського обслуговування №ТЕО від 29.04.2020 (а.с. 67-74).

Відповідно до рахунку-фактури №1550 від 25.08.2021, довідки про транспортні витрати №25/08-1 від 25.08.2021 , платіжного доручення №126 від 02.09.2021, вартість міжнародного морського перевезення вантажу згідно коносаменту KYCLBX2100222 від 14.06.2021 склала 64401,90 грн. (а.с. 78- 79).

До митного оформлення товарів позивачем до митного органу подано від 07.09.2021 мну декларацію №UA807180/2021/006826, митну вартість визначено за основним методом в розмірі 4315 доларів США за першу позицію митної декларації. (а.с. 41-42).

На підтвердження митної вартості, разом з декларацією № 807180/2021/006826 позивачем подано: сертифікат якості від 02.06.2021; пакувальний лист (Packing list) № б/н від 02.06.2021р.; рахунок-фактуру (інвойс) (Commercial invoice) № ZH-P213034 від 06.05.2021; коносамент (Bill of lading) №KYCLBX2100222 від 14.06.2021; автотранспортну накладну (Road consignment note) № 1580 від 28.08.2021р.; Сертифікат про походження товару форми А №G21MA2XTD6530001 від 24.06.2021; Банківський платіжний документ №34 від 13.05.2021; Рахунок-фактура про надання транспортно- експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно експедиційні послуги №1550 від 25.08.2021; банківський платіжний документ, що підтверджує факт оплати транспортно-експедиційних послуг №126 від 02.09.2021; довідку про транспортні питрати витрати №25 від 25.08.2021; комерційну пропозицію б/н від 01.05.2021; прайс-лист б/н від 01.05.2021; додаткову угоду №1 від 01.03.2019; специфікацію №2 від 06.05.2021; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу №4 від 01.03.2019; договір про надання послуг митного брокера №131 від 30.06.2021; договір (контракт) про перевезення ТЕО від 29.04.2020; рішення ХОАС №520/12546/19 від 11.02.2020; копію митної декларації країни відправлення 00035751 від 31.05.2021.

З підстав спрацювання системи ризиків, згенерованих АСАУР щодо можливого заниження митної вартості товарів, митним органом запропоновано надати позивачу додаткові документи на підтвердження митної вартості товарів (а.с.85)

На вимогу митного органу декларантом додаткові документи не надавались.

07.09.2021 митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості № UA807000/2021/001499/2, згідно якого митним органом визначено митну вартість товару в розмірі 25909,60 доларів США за першу позицію митної декларації, та картку відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА807180/2021/00654 (а.с. 87-90).

Не погодившись з рішеннями про коригування митної вартості, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивач під час митного оформлення надав відповідачу усі необхідні документи, які чітко ідентифікували оцінювані товари та містили об`єктивні і достовірні дані, що підтверджували заявлену декларантом митну вартість товарів за ціною договору, водночас відповідач не довів наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за основним методом, а інших обставин, які б впливали на рівень задекларованої позивачем митної вартості товарів не встановлено.

З цих підстав, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскаржувані рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UА807000/2021/001397/2 від 25.08.2021, UА807000/2021/001499/2 від 07.09.2021 та прийняті картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UА807180/2021/00609, UА807180/2021/00654 є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, враховуючи межі перегляду, передбачені ст. 308 КАС України, апеляційний суд зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, в тому числі процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України.

Відповідно до частини першої статті 57 МК визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Відповідно до частини другої вказаної статті Кодексу, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Частиною третьою статті 57 МК передбачено, що кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм згаданого Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 згаданого Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (частина четверта статті 57 МК).

Відповідно до статті 63 МК у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 згаданого Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Відсутність аналізу підстав, за яких митний орган дійшов висновку про коригування митної вартості, унеможливлює прийняття обґрунтованого рішення, адже вказані обставини є ключовими під час дослідження правомірності прийнятого митним органом рішення.

Відтак, надаючи правову оцінку застосуванню контролюючим органу резервного методу коригування митної вартості, суд повинен дослідити те, чи було дотримано умов, за яких митний орган повинен застосовувати методи визначення митної вартості під час коригування вартості, оскільки саме дотримання таких умов в поєднанні з належним обґрунтуванням необхідності їх застосування і є підтвердженням правомірності рішенням. Поряд з цим, порушення будь-якої умови, під час прийняття рішення, є підставою для визнання такого рішення протиправним та скасування.

Вказане узгоджується із правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 1 жовтня 2021 року у справі № 140/947/20.

Статтею 49 МК визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

За приписами статті 52 МК заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Частиною другою статті 52 МК передбачено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Частина перша статті 53 МК визначає, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Перелік документів, що підтверджують заявлену митну вартість товарів та додаткових документів на вимогу митного органу наведено у статті 53 Митного кодексу України.

Частиною третьою статті 53 МК встановлено обов`язок декларанта або уповноваженої ним особи на письмову вимогу митного органу протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Положеннями частини четвертої вказаної статті визначено, що у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, подає (за наявності) визначені в ній документи.

Відповідно до частини першої статті 54 МК контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. При цьому в розумінні наведених статей сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Вказане узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 2 березня 2021 року у справі №809/857/17.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Окрім цього, суд зауважує, що, встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган митної служби повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника (правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22 квітня 2021 року у справі № 810/3397/16 та 18 серпня 2021 року у справі №821/1050/17.

Згідно з положеннями статті 57 МК визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм згаданого Кодексу.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 МК за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 згаданого Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 згаданого Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 згаданого Кодексу.

Частиною другою статті 55 МК встановлено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 згаданого Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд бере до уваги висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 8 жовтня 2019 року у справі №803/776/17, згідно з яким декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, поки протилежне не буде доведено контролюючим органом. Водночас, неподання декларантом документів, перелічених у частині другій статті 53 МК України, саме собою не тягне для нього негативних правових наслідків та не може тягнути за собою відмову у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та, як наслідок, коригування митної вартості товарів з тих підстав, коли контролюючий орган вважає, що таке неподання зумовило неповноту та/або недостовірність відомостей про митну вартість.

Судовим розглядом установлено, що митне оформлення товарів здійснювалось позивачем за основним методом (ціною договору).

Позивачем до митного оформлення подано митні декларації, а також документи на підтвердження вартості товарів, що поставляються в Україну.

Відповідачем за результатами розгляду митних декларацій та документів прийняті рішення про коригування митної вартості товарів UА807000/2021/001397/2 від 25.08.2021 та UА807000/2021/001499/2 від 07.09.2021;

У графі 33 рішення про коригування митної вартості товарів UА807000/2021/001397/2 від 25.08.2021 в якості причин, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору, зазначено: використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактична сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема: декларантом не надано документів , щодо вартісних характеристик від виробника товару (прайс-лист, калькуляція, тощо ); декларантом підприємства було надано до митниці митну декларацію країни відправлення без перекладу на українську мову або офіційну мову митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, відповідно до вимог, статті 254 МКУ. - та не зроблено верифікацію експортної митної декларації відповідно до вимог листа ДМСУ від 08.10.2010 № 11/2-10.16/11627-ер; дата видачі митної декларації країни відправлення від 27.06.2021 № 02435981 раніше ніж дата наданого коносаменту від 02.07.2021 № ЕURFL21611406ODS номер коносаменту № ООLU671883548 в митній декларації країни відправлення не співпадає із номером коносаменту № ЕURFL21611406ODS що поданий до митного оформлення), тощо) Джерелом інформації для даного Рішення з врахуванням спрацювання ризику АСУР є наявна в митному органі цінова інформація що наявна в АСМО Інспектор та ЄАІС про митні оформлення товарів митне оформлення яких вже здійснена у максимально наближений термін: №иА807180/2021/5108 від 27.07.2021, №І)А500020/2021/202762 від 19.07.2021. Розрахунок митної вартості складає: товар 1) 4,66 $/кг. товар 2) 4,67 $/кг.

В графі 33 рішення про коригування митної вартості товарів UА807000/2021/001499/2 від 07.09.2021 вказано, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема: платіжне доручення про оплату товару не містить відомостей стосовно оплати саме цієї поставки товару; до митниці надано митну декларацію країни відправлення без перекладу на українську мову або офіційну мову митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, відповідно до вимог статті 254 МКУ. - та зроблено верифікацію експортної ; митної декларації відповідно до вимог листа ДМСУ від 08.10.2010 № 11/2-10.16/11627-еп; дата видачі митної декларації країни відправлення раніше, ніж дата наданого до митного оформлення коносаменту тощо). Джерелом інформації для даного Рішення з врахуванням спрацювання ризику АСУР є наявна в митному органі цінова інформація що наявна в АСМО Інспектор та ЄАІС про митні оформлення товарів митне оформлення яких вже здійснено у максимально наближений термін: №UА807180/2021 /5108 від 27.07.2021, №UА100310/2021/406022 від 09.03.2021. Розрахунок митної вартості складає: товар 1) 4,66 5/кг.

Разом з тим, суд зазначає, що надані позивачем документи містили всі відомості, в підтвердження числових значень складових митної вартості товарів та ціни, що підлягає сплаті за ці товари.

З приводу ненадання позивачем перекладу декларації країни відправлення, колегія суддів зазначає наступне.

Так, відповідно до частини 1 статті 254 МК України документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, подаються митному органу українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування. Митні органи вимагають переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. У такому разі декларант забезпечує переклад зазначених документів за власний рахунок.

З аналізу вказаної норми випливає, що вимагати переклад українською мовою документів, наданих декларантом разом з митною декларацією, зокрема експортної митної декларації, митний орган може лише у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації.

Вказані висновки відповідають правовій позиції, викладеній в постановах Верховного Суду від 06.02.2020 у справі № 520/10709/18, від 31.03.2020 у справі № 160/7049/19, від 25.11.2020 у справі № 640/4941/19.

Разом з цим, відповідачем ані в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості ані у відзиві на позов та апеляційній скарзі не наведено обставин в обґрунтування необхідності надання перекладу вказаної експортної декларації, пов`язаних з перевіркою або підтвердженням відомостей, зазначених у митній декларації.

Таким чином, доводи митного органу в цій частині є необґрунтованими.

Щодо доводів контролюючого органу, що дата видачі митної декларації країни відправлення раніше, ніж дата наданого до митного оформлення коносаменту, суд вважає необґрунтованими та такими, що не впливають на митну вартість товару, не вказують про недійсність чи підробку вказаних документів.

Судом встановлено, що експортна митна декларація складається після виконання всіх експортних митних формальностей.

Тобто, після виконання експортних митних формальностей, результатом яких є експортна митна декларація, товар завантажується на борт судна, внаслідок чого складається коносамент.

Суд також зазначає, що відповідно до ст. 53 МК України, копія експортної митної декларації не є документом, який надається обов`язково (тільки в якості додаткового доказу на обґрунтовану вимогу митниці), а морський коносамент взагалі не є документом, що підтверджує митну вартість товару. Разом з цим варто зазначити, що ні позивач ні декларант не могли вплинути на зміст Експортної декларації країни відправлення, оскільки не відповідають за її заповнення, а отже зауваження відповідача в цій частині є необґрунтованими.

Щодо зауважень в рішенні UA807000/2021/001499/2 від 07.09.2021, що платіжне доручення про оплату товару не містить відомостей стосовно оплати саме цієї поставки товару, суд зазначає наступне.

Як встановлено судом, платіжне доручення від 13.05.2021 містить посилання на реквізити контракту №4 від 01.03.2019 (графа 70); найменування, код і місцезнаходження продавця і покупця (графи 50F і 59F); суму 4315 доларів США, яка відповідає сумі, вказаній в інших товаросупровідних документах (графа 32А); дату платежу, яка відповідає періоду здійснення поставки.

Викладені відомості не містять розбіжностей порівняно з іншими товаросупровідними документами і в сукупності дозволяють ідентифікувати оплату товару за платіжним дорученням від 13.05.2021 як оплату конкретної поставки товару, а отже доводи відповідача є необґрунтованими.

Також, в рішенні UA807000/2021/001397/2 від 25.08.2021 відповідач вказує, що номер коносаменту № OOLU в митній декларації країни відправлення не співпадає із номером коносаменту № EURFL21611406ODS, що поданий до митного оформлення, суд зазначає, що зазначені зауваження не впливають на митну вартість товару, не вказують про недійсність чи підробку вказаних документів, заповнення митної декларації країни відправлення, згідно умов поставки покладається на продавця. Навіть якщо ним з тих чи інших причин було вказано невірний номер коносаменту, то позивач не може відповідати за це та зазнавати негативних наслідків у вигляді прийняття митним органом рішення про коригування митної вартості.

Також, відповідач не вказує, яким чином помилка продавця під час заповнення митної декларації країни відправлення, вплинула на заявлену митну вартість чи позбавила митний орган можливості визнати заявлену позивачем митну вартість.

Суд зазначає, що експортна митна декларація містить достатньо відомостей, які дозволяють її ідентифікувати як товаросупровідний документ конкретної поставки товару номер інвойсу YS21FC08060 збігається з номером інвойсу, поданим до митного оформлення; номер контейнера 00СU6794819 відповідає номеру контейнера, вказаному в інших товаросупровідних документах (коносаменті EURFL21611406ODS від 02.07.2021, митній декларації UA807180/2021/006141 від 25.08.2021); вага товару брутто і нетто відповідає вказаним в товаросупровідних документах тощо.

Враховуючи вищевикладене, доводи відповідача в цій частині також є необґрунтованими.

Щодо обґрунтування числового значення митної вартості товарів, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 55 МК встановлено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 згаданого Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Верховний Суд у своїх постановах неодноразово звертав увагу на те, що рішення про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК, якщо містить не лише дату та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, а й порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.

Вказане узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, відображеною у постанові від 18 серпня 2021 року у справі № 160/4944/19 та у постанові від 4 листопада 2021 року у справі №120/2634/19-а.

Натомість, як встановлено судом, спірні рішення про коригування митної вартості не містять обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованих митним органом та фактів, які вплинули на такі коригування, зокрема, пояснень щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки.

Відповідач обмежився лише посиланням на номери та дату митних декларацій, які були взяті за основу для коригування митної вартості оцінюваних товарів, не навівши при цьому жодних пояснень зроблених коригувань, зокрема, не зазначив митна вартість якого товару (назва, характеристики, код за УКТ ЗЕД) бралася за основу, торгову марку, фактурну вартість, та інші комерційні умови поставки, не здійснив порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості, та не обґрунтував правомірність застосування такої інформації у випадку позивача, а також не відобразив у спірному рішенні взаємозв`язок між (1) різницею параметрів оцінюваного товару та товару, взятого за основу для коригування та (2) розбіжностями цін оцінюваних товарів та товару, взятого за основу для коригування.

Відповідно до ч.ч.1, 2ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищезазначене, позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені МК, необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість. Натомість контролюючий орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржувані рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UА807000/2021/001397/2 від 25.08.2021, UА807000/2021/001499/2 від 07.09.2021 та прийняті картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UА807180/2021/00609, UА807180/2021/00654 є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне і обґрунтоване судове рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

Наведені ж в апеляційній скарзі доводи не спростовують і не містять вагомих та обґрунтованих аргументів, які б давали підстави стверджувати про інше, а тому апеляційну скаргу належить залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 229, 241, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Харківської митниці залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14.12.2021 по справі № 520/18953/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)С.П. Жигилій
Судді(підпис) (підпис) Т.С. Перцова В.Б. Русанова
Повний текст постанови складено 19.12.2022 року