Справа № 520/11259/22
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2022-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 грудня 2022 року Справа № 520/11259/22

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О., розглянувши адміністративний позов Харківського обласного відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю (м-н Свободи, буд. 5, Держпром, 1 під., к. 16, м. Харків,61022, ) до Приватного підприємства "ЕКІПАЖ" (вул. Дорожня, буд. 28,м. Первомайський, Харківська область, 64107, ) про стягнення адміністративно-господарських санкцій, -

В С Т А Н О В И В:

Харківське обласне відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Приватного підприємства "ЕКІПАЖ", в якому просить суд:

- стягнути з Приватного підприємства "ЕКІПАЖ" на користь Харківського обласного відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 1 під., 16 офіс, м. Харків, 61022, , отримувач: ГУК Харкiв обл/МТГ Харків/50070000, код: 37874947, p/p IBAN: UA0020649, Банк отримувача: Казначейство України) адміністративно-господарськi санкції за незайняті робочі місця, призначенi для працевлаштування осіб з інвалідністю, у сумі 540852.36 грн. та пеню за порушення термінів сплати адміністративно господарських санкцій у розмірі 43700,68 грн. Разом 584553.04 грн. (п`ятсот вiсiмдесят чотири тисячі п`ятсот п`ятдесят три грн. 04 коп.).

Підставою для звернення до суду з даним позовом є наявність у відповідача адміністративно-господарських санкцій.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 169 КАС України зазначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст.171 КАС України, суддя дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України (у редакції після 15.12.2017) для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

У позовній заяві позивач зазначає, що у зв`язку невиконанням нормативу робочих місць для працевлаштування осіб з інвалідністю у 2021 році на відповідача покладено зобов`язання сплатити адміністративно--господарські санкції до 15 квітня 2022 року. Станом на 15.04.2022 сума адміністративно--господарських санкцій відповідачем добровільно не сплачено та складає у сумі 584553,04 грн..

Тобто, позивачу, як суб`єкту владних повноважень, 15.04.2022 стало відомо про не сплату відповідачем адміністративно--господарських санкцій.

Однак, до суду з даним позовом позивач звернувся 12.12.2022, тобто із значним пропуском тримісячного строку звернення до суду.

Разом із позовною заявою позивачем надано до суду заяву про поновлення строку звернення до суду, в якому він просить суд визнати поважними причини пропуску строку на подання адміністративного позову та поновити строк звернення до суду з даним позовом зважаючи на те, що Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" введено на території України з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року воєнний стан. Наказом Харківською обласного відділення від 24.02.2022 № 14 "Про встановлення простою у роботі у зв`язку з веденням воєнного стану" встановлено простій у роботі Харківського обласного відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю визначивши строком дії простою період з дня видання цього наказу до закінчення дії обставин, які створюють загрозу життю і здоров`ю працівників Харківського обласного відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю, терміном дії воєнного стану. Відповідно до наказу Харківського обласного відділення від 01.09.2022 № 15 припинено простій для працівників Харківського обласного відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю, в зв`язку із чим 01.09.2022 працівників відділення для виконання посадових обов`язків переведено в дистанційний режим праці. Також, зазначено, що у жовтні поточного року відділенням була подана заявка на Дирекцію Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю на фінансування наступного періоду щодо отримання коштів на сплату судового збору.

З приводу заяви позивача про поновлення строку звернення до суду, слід зазначити наступне.

Частиною 1 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абз 2. ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

За приписами ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

При цьому, з наведених положень КАС України вбачається, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

В контексті наведеного слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, положення «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке прийнято рішення або вчинені дії.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про можливе порушення своїх прав є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності.

Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Суд звертає увагу позивача на те, що дотримання строку звернення до суду, не є формальним ставленням суду до учасників справи. Ігнорування або неправильне застосування строків звернення до суду, призведе до порушення принципу правової визначеності, як складової верховенства права та, відповідно не забезпечення належного відправлення правосуддя.

Так, як вже було зазначено, предметом даного спору є стягнення адміністративно-господарських санкції у загальному розмірі 584553,04 грн..

Як зазначив позивач у позовній заяві, що у зв`язку невиконанням нормативу робочих місць для працевлаштування осіб з інвалідністю у 2021 році на відповідача покладено зобов`язання сплатити адміністративно--господарські санкції до 15 квітня 2022 року. Станом на 15.04.2022 сума адміністративно--господарських санкцій відповідачем добровільно не сплачено та складає у загальному розмірі 584553,04 грн..

Так, відповідно до статті 20 Закону України «Про основи соціальної захищеності осіб з інвалідністю в Україні» підприємства, установи, організації, у тому числі підприємства, організації громадських об`єднань осіб з інвалідністю, фізичні особи, які використовують найману працю, де середньооблікова чисельність працюючих осіб з інвалідністю менша, ніж установлено нормативом, передбаченим статтею 19 цього Закону, щороку сплачують відповідним відділенням Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю адміністративно-господарські санкції, сума яких визначається в розмірі середньої річної заробітної плати на відповідному підприємстві, в установі, організації, у тому числі на підприємстві, в організації громадських об`єднань осіб з інвалідністю, у фізичної особи, яка використовує найману працю, за кожне робоче місце, призначене для працевлаштування особи з інвалідністю і не зайняте особою з інвалідністю. Для підприємств, установ, організацій, у тому числі підприємств, організацій громадських об`єднань осіб з інвалідністю, фізичних осіб, де працює від 8 до 15 осіб, розмір адміністративно-господарських санкцій за робоче місце, призначене для працевлаштування особи з інвалідністю і не зайняте особою з інвалідністю, визначається в розмірі половини середньої річної заробітної плати на відповідному підприємстві, в установі, організації, у тому числі на підприємстві, в організації громадських об`єднань осіб з інвалідністю, у фізичної особи, яка використовує найману працю. Положення цієї частини не поширюється на підприємства, установи і організації, що повністю утримуються за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів.

Порушення термінів сплати адміністративно-господарських санкцій тягне за собою нарахування пені. Пеня обчислюється виходячи з 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, що діяла на момент сплати, нарахованої на повну суму недоїмки за весь її строк.

Адміністративно-господарські санкції розраховуються та сплачуються підприємствами, установами, організаціями, у тому числі підприємствами, організаціями громадських об`єднань осіб з інвалідністю, фізичними особами, зазначеними в частині першій цієї статті, самостійно в строк до 15 квітня року, наступного за роком, в якому відбулося порушення нормативу, встановленого частиною першою статті 19 цього Закону. При цьому до правовідносин із стягнення адміністративно-господарських санкцій, передбачених цим Законом, не застосовуються строки, визначені статтею 250 Господарського кодексу України.

У разі несплати адміністративно-господарських санкцій або пені чи неможливості їх сплати за рішенням суду їх стягнення в примусовому порядку може бути звернено на майно підприємства, установи, організації, у тому числі підприємства, організації громадських об`єднань осіб з інвалідністю, фізичної особи, яка використовує найману працю, в порядку, передбаченому законом.

Таким чином, адміністративно-господарські санкції розраховуються та сплачуються підприємствами, установами, організаціями, у тому числі підприємствами, організаціями громадських об`єднань осіб з інвалідністю, фізичними особами, зазначеними в частині першій цієї статті, самостійно в строк до 15 квітня року, наступного за роком, в якому відбулося порушення нормативу, з огляду на що, у даному випадку, відповідач до 15.04.2022 зобов`язаний був сплатити адміністративно-господарські санкції, а у разі несплати таких, у позивача починаючи з 16.04.2022 виникли підстави для звернення до адміністративного суду протягом тримісячного строку з позовною заявою про стягнення з відповідача таких адміністративно-господарських санкцій та пені.

При цьому, суддею встановлено, що 12.12.2022 позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.

Так, Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який діє по теперішній час.

Такі обставини є загальновідомими.

Наказом Харківською обласного відділення від 24.02.2022 № 14 "Про встановлення простою у роботі у зв`язку з веденням воєнного стану" встановлено простій у роботі Харківського обласного відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю визначивши строком дії простою період з дня видання цього наказу до закінчення дії обставин, які створюють загрозу життю і здоров`ю працівників Харківського обласного відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю, терміном дії воєнного стану.

Відповідно до наказу Харківського обласного відділення від 01.09.2022 № 15 "Про ведення дистанційного режиму праці" припинено простій для працівників Харківського обласного відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю з 01.09.2022, в зв`язку із чим 01.09.2022 працівників відділення для виконання посадових обов`язків переведено в дистанційний режим праці.

Однак, до суду не надано доказів того, що перебування працівників позивача у простої, більше того - на дистанційному режимі роботи унеможливлювали своєчасне звернення з позовом до суду, як-от руйнування будівлі, знищення документації чи оргтехніки, евакуація, тощо.

Загальновідомих фактів існування таких обставин у ЗМІ чи мережі Інтернет судом самостійно не виявлено.

Втім, щонайменше позивачем не додано до матеріалів позовної заяви доказів того, що перешкоджало звернутись до суду з даним позовом з 01.09.2022 по 09.12.2022 більш в короткі строки.

Відповідно до правової позиції, викладеної Верховним Судом у постанові від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22, факт запровадження воєнного стану в Україні з 24.02.2022 без обґрунтування неможливості звернення до суду саме позивачем у встановлені строки у зв`язку із запровадженням такого, не може безумовно вважатись поважною причиною для поновлення цих строків.

Крім того, посилання позивача на відсутність коштів на сплату судового збору не підтверджені документально та не можуть вважатися самі по собі поважною підставою для пропуску строку звернення до суду з позовом, адже є внутрішньо-організаційними процесами у роботі суб`єкта владних повноважень.

Наведене вище свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Слід зазначити, що Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 року по справі №706/1272/14-ц висловлена позиція щодо необхідності доведення учасниками справи обставин пропуску строку звернення до суду.

Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини.".

Верховний Суд у постанові від 20.11.2018 р. у справі № 907/50/16, зокрема вказав, що позовна давність не є інститутом процесуального права і не може бути відновлена. Позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності.

Відтак, у задоволенні заяви позивача про поновлення строку звернення до суду слід відмовити.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду вмотивованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із позовною заявою, вказавши інші обґрунтовані підстави для поновлення такого строку, якщо вони є, та надати суду докази поважності причин його пропуску.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст. 8 Конституції України та ст.6 КАС України, суд на підставі ст.17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

"...Суд уже констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів" (див. рішення від 21 жовтня 2010 року у справі Дія-97 проти України (Diya 97 v. Ukraine), заява № 19164/04, п. 47, з подальшими посиланнями).

Тобто, встановлені процесуальним кодексом вимоги щодо змісту та форми позовної заяви обов`язкові до виконання усіма учасниками процесу та їх дотримання перевіряється судом.

Аналогічний висновок зробив, Верховний Суд у постанові від 25.06.2020 по справі №0240/2226/18-а.

Відповідно, адміністративний позов Харківського обласного відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю до Приватного підприємства "ЕКІПАЖ" про стягнення адміністративно-господарських санкцій, поданий з порушенням вимог ст. ст. 160, 161 КАС України.

Згідно з ч. 2 ст. 293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 241, 243, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду - залишити без задоволення.

Позовну заяву Харківського обласного відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю (м-н Свободи, буд. 5, Держпром, 1 під., к. 16, м. Харків,61022, ) до Приватного підприємства "ЕКІПАЖ" (вул. Дорожня, буд. 28,м. Первомайський, Харківська область, 64107, ) про стягнення адміністративно-господарських санкцій - залишити без руху.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, надавши вищевказані документи безпосередньо до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику з усіма доданими до неї документами.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Супрун Ю.О.