Справа № 520/6871/22
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2022-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

13 грудня 2022 р. справа № 520/6871/22

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Славянка" (, 61064, м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 123) до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (61057, Харківська обл., місто Харків, вул. Пушкінська, буд. 46, ) про визнання протиправними та скасування рішень,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Славянка" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Харківській області про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Славянка" () критеріям ризиковості платника податку №18266 від 23.06.2022 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Харківській області про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Славянка" () критеріям ризиковості платника податку №18700 від 11.07.2022 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Харківській області про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Славянка" () критеріям ризиковості платника податку №19422 від 01.08.2022 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Харківській області про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Славянка" () критеріям ризиковості платника податку №19744 від 15.08.2022 року.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 05.09.2022 року відкрито спрощене провадження в адміністративній справі згідно з положеннями п.10 ч.6 ст.12 КАС України, ч.1 ст.257 КАС України, якими унормовано що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. Головним управлінням ДПС у Харківській області 19 вересня 2022 року було подано відзив на адміністративний позов, в якому представник зазначив, що ГУ ДПС у Харківській області не є учасником спірних правовідносин, оскільки оскаржувані рішення виносило ГУ ДПС у Рівненській області, у зв`язку з цим, 4 жовтня 2022 року адміністративний позов було залишено без руху, надано строк для подачі до суду заяви про заміну відповідача - Головне управління ДПС у Харківській області, як відокремлений підрозділ ДПС України, на належного відповідача, визначивши, яким саме контролюючим органом винесено оскаржувані рішення.

Згідно з положеннями ч.4 ст.229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст.258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч.2,3,4,5 ст.262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що 23.06.2022 Позивачем отримано через електронний кабінет платника податків рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №18266 від 23.06.2022р., відповідно до якого визначено відповідність позивача критеріям ризиковості, відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. У зв`язку із отриманням зазначеного рішення позивачем до контролюючого органу 02.07.2022р. було подано документи для спростування твердження контролюючого органу про відповідність критеріям ризиковості. 11.07.2022р. Позивачем отримано через електронний кабінет платника податків рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №18700 від 11.07.2022р. У зв`язку із отриманням зазначеного рішення позивачем до контролюючого органу 22.07.2022р. було подано додаткові документи для спростування твердження контролюючого органу про відповідність критеріям ризиковості. 01.08.2022р. Позивачем отримано через електронний кабінет платника податків рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №19422 від 01.08.2022р. У зв`язку із отриманням зазначеного рішення позивачем до контролюючого органу 05.08.2022р. було подано додаткові документи для спростування твердження контролюючого органу про відповідність критеріям ризиковості. 15.08.2022р. Позивачем отримано через електронний кабінет платника податків рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №19744 від 15.08.2022р. Представник позивача зазначає, що у своєму рішенні №18266 від 26.06.2022р, Відповідач зазначив: «не надано документів по взаєморозрахунків з СГ, що внесені до АІС «Журнал шийкових платників». Тобто контролюючим органом взагалі не було вказано згідно якого підприємства прийнято таке рішення та які конкретно документи необхідно надати Позивачу. Натомість вже у своєму рішенні №18700 від 11.07.2022р. контролюючий орган зазначає «не надано документів но взаєморозрахунків з СГ, що внесені до ЛІС «Журнал ріпакових платників» (ТОВПАРИТЕТ-АГРО, код 31642413). Крім того,не надано документів щодо підтвердження ведення господарської діяльності (наявність основних засобів.складських приміщень, транспортних засобів тощо)». А вже у своєму рішенні №18700 від 11.07.2022р. контролюючий орган зазначив: «не надано документів щодо проведення взаєморозрахунків з ризиковим платником, а саме ФГ «Золота Зоря», хоча у Позивача взагалі ніколи не було правовідносин з даним підприємством. З урахуванням положень вище наведених норм, комісією регіонального півня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів платника податку. Отже контролюючий орган має зажадати віл платника податку документів та пояснень на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши які саме аспекти належить висвітлити платнику податків у своїх поясненнях. Також аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що рішення комісії контролюючого органу повинно містити чіткупідставу для вимови в реєстрації податкової накладної. Проте, спірні рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку не містить переліку конкретних фактичних даних про підприємство позивача, які б моїми свідчити про наявність ознак ризиковості, ані відповідного законодавчого обґрунтування.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 17.10.2022 року встановлено відповідачу строк, не більше шістнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для надання до суду відзиву на позов і всіх письмових та електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову; надіславши позивачу, іншим відповідачам, третім особам копію відзиву та доданих до нього документів.

Згідно з приписами п.12 та п.15 ч.1 ст.4 КАС України, судове рішення - рішення, постанова, ухвала суду будь-якої інстанції, ухвала - письмове або усне рішення суду будь-якої інстанції в адміністративній справі, яким вирішуються питання, пов`язані з процедурою розгляду адміністративної справи, та інші процесуальні питання.

Відповідно до ч.5 ст.251 КАС України, учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомлення.

Пунктом 2 частини 6 ст.251 КАС України передбачено, що днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Ухвала Харківського окружного адміністративного суду від 17.10.2022 року була надіслана відповідачу, в його електронний кабінет, та документ доставлено до електронного кабінету 18.10.2022 року, що підтверджується відповідною довідкою про доставку електронного листа.

Представник відповідача правом надання відзиву на позовну заяву не скористався. Відповідно до положень ч.4 ст.159 КАС України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову. Суд зазначає, що відповідачем не зазначено поважних причин неподання відзиву на позов, відповідно суд кваліфікує неподання відзиву на позов як визнання позову відповідачем.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

ТОВ «Славянка» (далі - за текстом - Позивач) зареєстроване як юридична особа у встановленому законом порядку 05.02.2001 р. № запису 1 010971. Основним видом діяльно за КВЕД 46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами.

Між ТОВ «СЛАВЯНКА» та ТОВ «ПАРИТЕТ-АГРО» (Код ЄДРПОУ - 31642413) було укладено договір № 25.10.21 від 25.10.2021р., відповідно до умов якого ТОВ «СЛАВЯНКА» зобов`язалось поставити покупцеві ТОВ «ПАРИТЕТ-АГРО» олійно-жирову продукцію далі «Товар». Договором визначені умови поставки, оплати, прийомки товару за якістю та кількістю, суттєва відповідальність сторін за невиконання прийнятих на себе зобов`язань, в тому числі відсотки річні та пеня, та інші умови зобов`язання. Таким чином, договором визначені всі істотні умови домовленості сторін щодо поставки товару - асортимент, базис поставки, ціна товару, строки, оплата, відповідальність сторін в разі невиконання прийнятих на себе зобов`язань .

На виконання умов Договору № 25.10.21 від 25.10.2021р. ТОВ «ПАРИТЕТ-АГРО» здійснив попередню оплату товару, що підтверджується випискою по рахунку Позивача.

Згідно видаткових накладних № 102 від 05.11.2021р.; № 105 від 09.11.2021р.; № 119 від 04.12.2021р.; № 121 від 10.12.2021р.; № 123' від 13.12.2021р.; ; 124 від 16.12.2021р.; № 126 від 17.12.2021р.; № 127 від 17.12.2021р.; № 128 від 17.12.2021р.; № 129 від 30.12.2021р.; № 1 від 04.01.2022р.; № 11 від 23.02.2022р. а також товарно-транспортних накладних (копії яких додаються до позовної заяви) Позивачем був поставлений товар у повному обсязі.

Всі господарські операції між ТОВ «СЛАВЯНКА» та ТОВ «ПАРИТЕТ-АГРО» відображені в аналітичному та синтетичному обліку ТОВ «СЛАВЯНКА», що підтверджується карткою рахунку № 361 «Розрахунки із покупцями».

На підставі податкового кодексу України Позивачем здійснена реєстрація податкових накладних у єдиному реєстрі: № 14 від 22.02.2022р.; № 10 від 18.02.2022р.; № 9 від 22.02.2022р.; № 8 від 18.02.2022р.; № 12 від 30.12.2021р.; № 11 від 28.12.2021р.; № 10 від 28.12.2021р.; №8 від 17.12.2021р.; № 9 від 17.12.2021р.; № 6 від 16.12.2021р.; № 16 від 29.11.2021 р.; № 15 від 29.11.2021 р.; № 14 від 29.11.2021 р.; № 13 від 29.11.2021 р.; № 21 від 28.10.2021р.; № 20 від 28.12.2021р.

23.06.2022 Позивачем отримано через електронний кабінет платника податків рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №18266 від 23.06.2022р., відповідно до якого визначено відповідність позивача критеріям ризиковості, відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. У зв`язку із отриманням зазначеного рішення позивачем до контролюючого органу 02.07.2022р. було подано документи для спростування твердження контролюючого органу про відповідність критеріям ризиковості.

11.07.2022р. Позивачем отримано через електронний кабінет платника податків рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №18700 від 11.07.2022р. У зв`язку із отриманням зазначеного рішення позивачем до контролюючого органу 22.07.2022р. було подано додаткові документи для спростування твердження контролюючого органу про відповідність критеріям ризиковості.

01.08.2022р. Позивачем отримано через електронний кабінет платника податків рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №19422 від 01.08.2022р. У зв`язку із отриманням зазначеного рішення позивачем до контролюючого органу 05.08.2022р. було подано додаткові документи для спростування твердження контролюючого органу про відповідність критеріям ризиковості.

15.08.2022р. позивачем отримано через електронний кабінет платника податків рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №19744 від 15.08.2022р.

Вважаючи, що оскаржувані рішення відповідача не містять належної мотивації підстав та причин відповідності позивача критеріям ризиковості платника податку, позивач звернувся до суду з даним позовом для захисту своїх прав.

З проводу спірних правовідносин, суд зазначає наступне.

Підпунктом 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК встановлено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку-даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Суд зазначає, що відповідно до пункту 61.1 статті 61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Способом здійснення такого контролю є, зокрема, здійснення інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК України), що є комплексом заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій (пункт 71.1. статті 71 ПК України).

Порядок збору податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючими органами встановлений статями 72, 73 ПК.

Відповідно до статті 74 ПК податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Пунктом 201.16 статті 201 ПК передбачено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Пунктами 3, 5, 6, 7 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117(постанова втратила чинність згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165) (далі - Порядок), передбачено здійснення автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків. Податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Так само, зупиняється реєстрація, якщо за результатами моніторингу податкова накладна / розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку.

Моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування здійснюється на підставі аналізу податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС, за алгоритмом, встановленим пунктом 3 Порядку.

Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням норм ПК та неможливості здійснення операції з постачання товарів (послуг), щодо яких складено податкову накладну/розрахунок коригування, та/або у ймовірності уникнення платником податку виконання податкового обов`язку.

Обов`язковою ознакою рішення, дії (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають для них обов`язковий характер.

Дії ж контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання комісії, яка вирішує питання реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних), мають характер службової діяльності відповідних службових осіб по інформаційно-аналітичному забезпеченню діяльності цього органу. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів для виконання покладених на них функцій та завдань з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.

Відповідно, інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у, зокрема, в постановах Верховного Суду від 20.11.2019 у справі №480/4006/18, від 03.03.2020 у справі №240/3665/19, від 05.08.2020 у справі №520/5692/19, від 21.08.2020 №520/6051/19, від 29.09.2020 у справі №440/1385/19.

У постанові Верховного Суду від 12.11.2020 року у справі №240/3906/19 зазначено, що використання контролюючим органом податкової інформації, наявної в інформаційних системах ДФС, або внесення інформації в такі бази за результатами її опрацювання у певний спосіб, зокрема, віднесення позивача до платників, які відповідають критеріям ризиковості, є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК та є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань. Безпосередньо рішення Комісії по віднесенню платника податків до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, без прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань, не порушує права та інтереси позивача. Включення Комісією контролюючого органу платника податків до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, є передумовою зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. У подальшому відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, і лише ненадання платником податку відповідних письмових пояснень та запитуваних копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування є підставою для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Саме рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування призведе до певних негативних правових наслідків для платника податків, та, вважаючи таке рішення контролюючого органу неправомірним, особа може звернутись до суду за захистом своїх прав. У межах цього спору підставами позову, серед іншого, можуть бути доводи щодо неправомірності дій контролюючого органу по віднесенню до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Суд зазначає, що контролюючий орган збирає та використовує податкову інформацію для виконання своїх повноважень та функцій що покладені на нього податковим законодавством та іншими нормативними актами.

Відтак, рішення ГУ ДПС у Харкіській області №18266 від 23.06.2022 р., №18700 від 11.07.2022 р., №19422 від 01.08.2022 р., №19744 віл 15.08. 2022 р. про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку не породжує для позивача негативних наслідків, оскільки є лише відображенням певної інформації бази даних контролюючого органу, яка сама по собі не порушує прав платника.

Відповідно до пункту 27 Порядку № 117 рішення про відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку. Рішення комісії центрального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН може бути оскаржено у судовому порядку.

Таким чином, положеннями чинного на момент виникнення спірних правовідносин законодавства було передбачено відповідний порядок виконання контролюючими органами своїх функцій щодо податкового контролю, що в правовідносинах, які розглядаються, визначений у формі перевірки наданих платником податків пояснень та документів щодо проведених ним операцій.

Суд зазначає, що позивач, звернувшись до суду із позовом про оскарження проміжного рішення контролюючого органу, саме - про внесення ТОВ "Славянка" до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, обрав такий спосіб захисту своїх прав, який суперечить закону.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27 серпня 2019 року у справі № 540/2077/18.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні адміністративного позову.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Славянка" (, 61064, м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 123) до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (61057, Харківська обл., місто Харків, вул. Пушкінська, буд. 46, ) про визнання протиправними та скасування рішень відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, з урахуванням приписів п.3 Прикінцевих положень КАС України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 13.12.2022 року.

Суддя Біленський О.О.