Справа № 140/3940/22
Суддя: Заверуха Олег Богданович
Дата ухвалення: 2022-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2022 рокуЛьвівСправа № 140/3940/22 пров. № А/857/12556/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Заверухи О.Б.,

суддів Качмара В.Я., Ніколіна В.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Південного офісу Держаудитслужби на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 22 липня 2022 року у справі за адміністративним позовом Шацької селищної ради до Південного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Вельт Капітал» про визнання протиправним та скасування висновку,-

суддя (судді) в суді першої інстанції Андрусенко О.О.,

час ухвалення рішення не зазначено,

місце ухвалення рішення м. Луцьк,

дата складання повного тексту рішення не зазначено,

В С Т А Н О В И В:

23 травня 2022 року Шацька селищна рада звернулась в суд з адміністративним позовом до Південного офісу Держаудитслужби, в якому просила визнати протиправним та скасувати висновок від 10 травня 2022 року про результати моніторингу закупівлі UA-2021-08-18-000890-с.

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що за результатами проведеного моніторингу відповідачем встановлено порушення законодавства в частині розгляду та/або відхилення (не відхилення) замовником тендерної (тендерних) пропозиції (пропозицій). З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, які є значущим через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, відповідачем зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів. Вважає такий висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі незаконним, оскільки на виконання вимог статті 17 Закону № 922-VIII учасником-переможцем було завантажено довідку № 1468 від 19 жовтня 2021 року, яка містить інформацію про те, що переможець не має заборгованості зі сплати податків і зборів. Вказує, що факту відстрочення/розстрочення заборгованості на момент укладення договору не існувало, оскільки наявність останньої оскаржується в судовому порядку, а Закон № 922-VIII не зобов`язує інформувати замовника про факт судових проваджень щодо даного питання. Також зазначає, що факт відсутності в учасника заборгованості впродовж визначення останнього переможцем та на момент укладення договору підтверджується довідками про відсутність заборгованості від 03 листопада 2021 року та 05 листопада 2021 року, а також звітом, який було сформовано 11 жовтня 2021 року в електронній системі закупівель. Вказує, що незаконною є вимога відповідача у висновку щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, оскільки виявлені порушення не можуть бути підставою розірвання договору та є виправленими в інший спосіб, зокрема були надані пояснення та проінформовано про причини, які призвели до моніторингу закупівлі.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 29 червня 2022 року залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача ТзОВ «Вельт Капітал».

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 22 липня 2022 року адміністративний позов задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано висновок Південного офісу Держаудитслужби від 10 травня 2022 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-08-18-000890-с.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що переможцем процедури закупівлі ТзОВ «Вельт Капітал» у спосіб та у строк, визначений у тендерній документації, надано замовнику документ (довідку від 19 жовтня 2021 року вих. № 1468 довільної форми), що підтверджує відсутність підстави, визначеної пунктом 13 частини першої статті 17 Закону № 922-VIII, шляхом оприлюднення 20 жовтня 2021 року такого документу в електронній системі закупівель. Станом на момент надання замовнику довідки від 19 жовтня 2021 року вих.№ 1468 довільної форми шляхом її оприлюднення 20 жовтня 2021 року в електронній системі закупівель податкова заборгованість у ТзОВ «Вельт Капітал» відсутня, оскільки грошове зобов`язання було неузгодженим, про що позивач як замовник 06 травня 2022 року повідомив Південний офіс Держаудитслужби на його запит від 04 травня 2022 року. З урахуванням наведеного, переможцем процедури закупівлі ТзОВ «Вельт Капітал» виконано вимоги тендерної документації у спосіб, визначений замовником, в частині підтвердження відсутності підстави, визначеної пунктом 13 частини першої статті 17 Закону №922-VIII (відсутність заборгованості зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів)), при цьому, замовником самостійно було перевірено таку інформацію та її підтверджено, відтак позивач не мав підстав відхиляти тендерну пропозицію ТзОВ «Вельт Капітал».

Не погодившись з прийнятим рішенням, Південний офіс Держаудитслужби подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що оскаржуване рішення є незаконним та необґрунтованим, прийняте з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зокрема, зазначає, що за результатами моніторингу процедури закупівлі складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі за номером UA-2021-08-18-000890-C від 10 травня 2022 року, яким встановлено, що відповідно до пункту 6 Таблиці «Перелік документів та інформації для підтвердження відповідності переможця вимогам, визначеним у статті 17 Закону № 922-VIII, частини 2 додатку 1 до тендерної документації, замовником визначено спосіб підтвердження переможцем інформації щодо відсутності підстав для відхилення у відповідності до статті 17 Закону, зокрема зазначено, що інформація про відсутність заборгованості з податків, зборів і платежів у переможця процедури закупівлі перевіряється замовником самостійно, що є доступною в електронній системі закупівель. Зазначає, що переможцем ТзОВ «Вельт Капітал» не надано у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю жодного документу шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель, який би підтверджував відсутність заборгованості зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів) або здійснення заходів щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого переможця, чим не дотримано вимоги пункту 6 Таблиці. Вказує, що довідка у довільній формі від 19 жовтня 2021 року № 1468, надана та підписана уповноваженою особою учасника-переможця ТзОВ «Вельт Капітал», не є документом про розстрочення (відстрочення) заборгованості, що виданий відповідним органом та не є підтвердженням відсутності заборгованості з податків, зборів і платежів. Вважає обґрунтованим висновок про порушення позивачем вимог абзацу третього пункту 3 частини першої статті 31 Закону № 922-VIII, оскільки останній як замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТзОВ «Вельт Капітал» у зв`язку з ненадання ним як переможцем торгів документу, що підтверджує відсутність підстави установленої статтею 17 вказаного Закону.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено, що Закон № 922-VIII, а також сама документація містить чітку вказівку про те, що учасник-переможець повинен надати інформацію шляхом оприлюднення її у електронній системі закупівель за умови наявності заборгованості, лише у тому випадку, коли він здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості. Вказує, що ним було встановлено, що до моменту укладення договору учасником-переможцем було здійснено судове оскарження наявності заборгованості та податковим органом в базах даних скориговано заборгованість лише 28 жовтня 2021 року, а станом на момент укладення договору 01 листопада 2021 року заборгованість була відсутня.

Суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження) (п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України).

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції, 18 серпня 2021 року Шацькою селищною радою в електронній системі закупівель Prozorro оголошено про проведення відкритих торгів з публікацією англійською мовою на закупівлю: UA-2021-08-18-000890-с, предметом якої є «Поточний середній ремонт вулиці Студентська урочище Гушово Шацької селищної ради Волинської області» (код за ДК 021:2015:45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи) (посилання на процедуру закупівлі в електронній системі закупівель: https://www.prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-08-18-000890-c) (а.с.13).

Згідно з протоколом уповноваженої особи Шацької селищної ради від 13 жовтня 2021 року № 38 визнано пропозицію учасника ТзОВ «Вельт Капітал» такою, що відповідає умовам тендерної документації, в т.ч. кваліфікаційним критеріям, встановленим відповідно до статті 16 та вимогам встановленим відповідно до статті 17 Закону № 922-VIII та визначено ТзОВ «Вельт Капітал» переможцем тендеру по процедурі відкритих торгів з публікацією англійською мовою за предметом закупівлі: UA-2021-08-18-000890-с «Поточний середній ремонт вулиці Студентська урочище Гушово Шацької селищної ради Волинської області», класифікація за ДК 021:2015:45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи»; прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю з переможцем процедури відкритих торгів з ТзОВ «Вельт Капітал». Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю оприлюднено 13 жовтня 2021 року (а.с.28).

01 листопада 2021 року Шацькою селищною радою як замовником з переможцем тендеру ТзОВ «Вельт Капітал» як підрядником укладено договір № 268, предметом якого є виконання робіт (надання послуги) з «Поточний середній ремонт вулиці Студентська урочище Гушово Шацької селищної ради Волинської області», код за ДК 021:2015:45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи) (а.с.29-39).

На підставі наказу Південного офісу Держаудитслужби від 21 квітня 2022 року № 146 «Про початок моніторингу закупівель» здійснено моніторинг відкритих торгів Шацької селищної ради за предметом: «Поточний середній ремонт вулиці Студентська урочище Гушово Шацької селищної ради Волинської області» (ДК 021:2015:45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи). Підставою здійснення моніторингу були виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

10 травня 2022 року Південним офісом Держаудитслужби складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-08-18-000890-с, який опубліковано 10 травня 2022 року (а.с.5-12).

У пункті 1 констатуючої частини висновку від 10 травня 2022 року зазначено, що за результатами моніторингу установлено, що відповідно до пункту 6 таблиці «Перелік документів та інформації для підтвердження відповідності переможця вимогам, визначеним у статті 17 Закону № 922-VIII частини 2 додатку 1 до ТД, замовником визначено спосіб підтвердження переможцем інформації щодо відсутності підстав для відхилення у відповідності до статті 17 Закону, зокрема зазначено, що інформація про відсутність заборгованості з податків, зборів і платежів у переможця процедури закупівлі перевіряється замовником самостійно, що є доступною в електронній системі закупівель. У випадку, якщо переможець має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), але здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого переможця, він надає документ про розстрочення (відстрочення) такої заборгованості відповідним органом. Відповідно до частини шостої статті 17 Закону, переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою статті 17 Закону. Відповідно до частини третьої статті 17 Закону, спосіб документального підтвердження згідно із законодавством щодо відсутності підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі через електронну систему закупівель.

За результатами аналізу тендерної пропозиції переможця ТзОВ «Вельт Капітал» установлено, що згідно відповіді на запит щодо надання інформації про відсутність або наявність заборгованості (податкового боргу) із сплати податків, зборів, платежів, контроль за якими покладено на органи Державної фіскальної служби від 18 жовтня 2021 року, що міститься в електронній системі закупівель та яка сформована у порядку взаємодії електронної системи закупівель з інформаційними системами Державної фіскальної служби України, у ТзОВ «Вельт Капітал» наявна заборгованість.

На запит Південного офісу Держаудитслужби від 04 травня 2022 року щодо відсутності у учасника ТОВ «Вельт Капітал» як переможця документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених пунктом 13 частини першої статті 17 Закону, а саме: у випадку якщо переможець має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), але здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого переможця, він надає документ про розстрочення (відстрочення) такої заборгованості відповідним органом, у спосіб, встановлений у пункті 6 таблиці «Перелік документів та інформації для підтвердження відповідності переможця вимогам, визначеним у статті 17 Закону №922-VIII» частини 2 додатку 1 до тендерної документації, замовник 06 травня 2022 року надав пояснення, що відсутність заборгованості в учасника підтверджується довідкою в довільній формі, а також наявністю відкритого провадження по справі щодо оскарження податкового повідомлення-рішення, відповідно до якого була нарахована заборгованість податковою службою.

Висновком про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-08-18-000890-с встановлено, що переможцем ТзОВ «Вельт Капітал» не надано у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, жодного документу шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель, який би підтверджував відсутність заборгованості зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів) або здійснення заходів щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого переможця, чим не дотримано вимоги пункту 6 таблиці «Перелік документів та інформації для підтвердження відповідності переможця вимогам, визначеним у статті 17 Закону «Про публічні закупівлі» частини 2 додатку 1 до тендерної документації. Вказано, що на порушення вимог абзацу третього пункту 3 частини першої статті 31 Закону Замовник не відхилив тендерну пропозицію ТзОВ «Вельт Капітал» через ненадання ним як переможцем торгів документу, що підтверджує відсутність підстави установленої статтею 17 Закону.

Відповідно до пункту 2 констатуючої частини висновку від 10 травня 2022 року за результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення вимог абзацу третього пункту 3 частини 1 статті 31 Закону.

Згідно з пунктом 3 констатуючої частини висновку від 10 травня 2022 року з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, які є значущим через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону № 922-VIII Південний офіс Держаудитслужби зобов`язав здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції прийшов до висновку про задоволення позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з обгрунтованістю такого висновку суду першої інстанції з наступних підстав.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України від 26 січня 1993 року № 2939-ХІІ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі Закон № 2939-XII).

Відповідно до частини першої статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі орган державного фінансового контролю).

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43 (зі змінами і доповненнями), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 Положення).

Пунктом 1 Положення про Південний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02 червня 2016 року № 23, встановлено, що Південний офіс Держаудитслужби (далі - Офіс) підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління в Миколаївській, Херсонській областях, Автономній Республіці Крим та місті Севастополі (далі - управління). Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно.

Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення про Південний офіс Держаудитслужби Офіс відповідно до покладених на нього завдань здійснює контроль, зокрема за дотриманням законодавства про закупівлі.

Згідно з частиною першою статті 2 Закону №2939-XII, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі (частина друга статті 2 Закону № 2939-XII).

Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України«Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. (статті 5 цього ж Закону).

Таким чином, Держаудитслужба здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи, зокрема Південний офіс Держаудитслужби.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII (далі Закон № 922-VIII).

Відповідно до частини першої статті 8 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Згідно з пунктом 14 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав, зокрема виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Згідно із частинами шостою, сьомою статті 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Частинами восьмою-одинадцятою статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

Наведене дає підстави для висновку, що вимоги, визначені у висновку органу державного фінансового контролю, є обов`язковими до виконання замовником. Невиконання цих вимог є підставою для притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Проте у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, останній має право оскаржити його до суду.

З урахуванням цих положень Закону № 922-VIII суд апеляційної інстанції відхиляє доводи скаржника про те, що висновок про результати моніторингу закупівлі не створює негативних наслідків для позивача.

Форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок його заповнення, затверджено наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 року за № 958/35241; далі Порядок №552).

У розділі ІІІ Порядку № 552 визначено, що у пункті 2 констатуючої частини висновку заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися. У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 констатуючої частини висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Судом першої інстанції встановлено, що констатуюча частина спірного висновку містить посилання на порушення позивачем абзацу третього пункту 3 частини першої статті 31 Закону № 922-VIII, оскільки останній як замовник не відхилив тендерну пропозицію ТзОВ «Вельт Капітал» через ненадання ним як переможцем торгів документу, що підтверджує відсутність підстави установленої пунктом 13 частини першої статті 17 цього Закону.

За приписами абзацу третього пункту 3 частини першої статті 31 Закону № 922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону.

У свою чергу, відповідно до пункту 13 частини першої статті 17 Закону №922-VIII замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених упунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо: учасник процедури закупівлі має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім випадку, якщо такий учасник здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника.

Відповідно до частини третьої статті 17 Закону №922-VIII учасник процедури закупівлі в електронній системі закупівель під час подання тендерної пропозиції підтверджує відсутність підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством щодо відсутності підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі через електронну систему закупівель.

Переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті (частина шоста статті 17 Закону № 922-VIII).

Згідно із частиною першою статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

За змістом пункту 2 частини другої 2 статті 22 Закону № 922-VIII у тендерній документації зазначаються такі відомості: один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно достатті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно ізЗаконом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

У розумінні пункту 18 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII переможець процедури закупівлі учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.

Проаналізувавши вищевказані положення Закону № 922-VIII, колегія суддів зазначає, що спосіб документального підтвердження згідно із законодавством щодо відсутності підстави, передбаченої пунктом 13 частини першої статті 17 Закону № 922-VIII, визначається замовником у тендерній документації для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі через електронну систему закупівель; протягом 10 днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю учасник процедури закупівлі має надати замовнику документи, зокрема, ті, що підтверджують відсутність обставини, передбаченої пунктом 13 частини першої статті 17 Закону №922-VIII; не виконання учасником процедури закупівлі таких вимог має своїм наслідком відхилення тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі.

Із матеріалів справи слідує, що у частині 2 «Вимоги на виконання ст. 17 Закону «Про публічні закупівлі»» додатку 1 до Тендерної доументації (зі змінами) на закупівлю послуг: «Поточний середній ремонт вулиці Студентська урочища Гушово Шацької селищної ради Волинської області» (Код за ДК 021:2015 - 45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи), затвердженої рішенням уповноваженої особи від 18 серпня 2021 року протокол №2, зі змінами від 14 вересня 2021 року протокол № 3, зазначено, що учасник процедури закупівлі в електронній системі закупівель під час подання тендерної пропозиції підтверджує відсутність підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті. Відсутність підстав для відмови, передбачених пунктами 5, 6, 12, 13 частини першої та частини другої статті 17 Закону підтверджується в електронній системі закупівель (в електронних полях) та шляхом надання довідки (самодекларації) у довільній формі або за примірною формою у складі пропозиції. Замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель.

Крім того, у вказаній частині додатку 1 до ТД зазначено, що перелік документів (документи), що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 Закону, які переможець процедури закупівлі має надати замовнику у строк, що не перевищує 10 днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір та документів для укладення договору.

При цьому, у пункті 6 Таблиці «Перелік документів та інформації для підтвердження відповідності переможця вимогам, визначеним у статті 17 Закону «Про публічні закупівлі» частини 2 додатку 1 до ТД, замовником - Шацькою селищною радою визначено, що замовник самостійно перевіряє інформацію (пункт 13 частини першої статті 17 Закону № 922-VIII) у переможця, що є доступною в електронній системі закупівель. У випадку, якщо переможець має заборгованість зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), але здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого переможця, він надає документ про розстрочення (відстрочення) такої заборгованості відповідним органом.

Колегія суддів звертає увагу на те, що у примітці до вказаної Таблиці зазначено, що згідно частини шостої статті 17 Закону № 922-VIII переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті (а.с.11, зворот).

Як зазначалось вище, згідно з протоколом уповноваженої особи Шацької селищної ради від 13 жовтня 2021 року №38 визначено ТзОВ «Вельт Капітал» переможцем тендеру по процедурі відкритих торгів з публікацією англійською мовою за предметом закупівлі: UA-2021-08-18-000890-с «Поточний середній ремонт вулиці Студентська урочище Гушово Шацької селищної ради Волинської області» (класифікація за ДК 021:2015:45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи) та прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю з переможцем процедури відкритих торгів з ТзОВ «Вельт Капітал»; повідомлення про намір укласти договір про закупівлю оприлюднено 13 жовтня 2021 року.

На виконання вимог частини 2 додатку 1 до ТД ТзОВ «Вельт Капітал» надано замовнику довідку від 19 жовтня 2021 року вих. № 1468 довільної форми, що не суперечить умовам ТД, шляхом її оприлюднення 20 жовтня 2021 року в електронній системі закупівель, відповідно до якої повідомлено та підтверджено, що у ТзОВ «Вельт Капітал» відсутні підстави для відмови в участі у процедурі закупівлі, передбачені статтею 17 Закону № 922-VIII, та в ній зазначено, зокрема, що переможець процедури закупівлі не має заборгованості зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів). Вказана обставина підтверджується даними, розміщеними на: https://www.prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-08-18-000890-c (а.с.14).

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що наведене свідчить, що переможцем процедури закупівлі ТзОВ «Вельт Капітал» у спосіб та у строк, визначений у ТД, надано замовнику документ (довідку від 19 жовтня 2021 року вих. № 1468 довільної форми), що підтверджує відсутність підстави, визначеної пунктом 13 частини першої статті 17 Закону №922-VIII, шляхом оприлюднення 20 жовтня 2021 року такого документу в електронній системі закупівель.

При цьому, суд апеляційної інтанції зауважує, що відсутність у ТзОВ «Вельт Капітал» станом на 11 жовтня 2021 року (тобто, до моменту визнання останнього переможцем 13 жовтня 2021 року) заборгованості підтверджується відповіддю на запит щодо надання інформації про відсутність або наявність заборгованості (податкового боргу) зі сплати податків, платежів, контроль за якими покладено на органи Державної фіскальної служби, в учасника процедури закупівлі від 11 жовтня 2021 року (а.с.28).

Разом з тим, на запит щодо надання інформації про відсутність або наявність заборгованості (податкового боргу) зі сплати податків, платежів, контроль за якими покладено на органи Державної фіскальної служби, в учасника процедури закупівлі від 13 жовтня 2021 року ДФС передано до електронної системи закупівель відповідь на такий запит від 18 жовтня 2021 року, в якій зазначено, що у ТзОВ «Вельт Капітал» наявна заборгованість.

Як встановлено судом першої інстанції, вказана заборгованість виникла у зв`язку із визначенням податковим органом ТзОВ «Вельт Капітал» грошового зобов`язання з податку на прибуток на загальну суму 2064263,75 грн згідно податкового повідомлення ГУ ДПС у Львівській області від 24 вересня 2021 року № 21036/13-01-07-01, яке було отримано третьою особою 29 вересня 2021 року.

Матеріалами справи також підтверджується, що ТзОВ «Вельт Капітал» оскаржено в судовому порядку вказане вище податкове повідомлення-рішення. Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 13 жовтня 2021 року відкрито провадження в адміністративній справі № 380/17295/21 за позовом ТзОВ «Вельт Капітал» до ГУ ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 24 вересня 2021 року №21036/13-01-07-01.

Відповідно до абзацу четвертого пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України при зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Отже, подання платником податків позову до суду, предметом оскарження якого є податкове повідомлення-рішення контролюючого органу, свідчить, що з моменту відкриття провадження у справі й до набрання судовим рішенням законної сили визначені ним грошові зобов`язання не вважаються узгодженими, а податкове повідомлення-рішення, відповідно, не вважається таким, що створює для платника податків юридичний обов`язок.

При цьому, як слідує з витягу з картки електронного кабінету платника податків ТзОВ «Вельт Капітал», долученого третьою особою до письмових пояснень, податковим органом лише 28 жовтня 2021 року виключено з обліку основного платежу, пені та штрафних санкцій борг згідно податкового повідомлення-рішення від 24 жовтня 2021 року №21036/13-01-07-01 у зв`язку із запізненням надходження ухвали суду у справі № 380/17295/21 (а.с.95).

Крім того, факт відсутності заборгованості з платежів, контроль за справляння яких покладено на контролюючі органи у переможця процедури закупівлі ТзОВ «Вельт Капітал» станом на момент укладення договору від 01 листопада 2021 року № 268 підтверджується також відповідними довідками від 03 листопада 2021 року № 9465/АП/13-01-13-02 та від 05 листопада 2021 року №9552/АП/13-01-13-02 (а.с.26-27).

Отже, станом на момент надання замовнику довідки від 19 жовтня 2021 року вих.№ 1468 довільної форми шляхом її оприлюднення 20 жовтня 2021 року в електронній системі закупівель податкова заборгованість у ТзОВ «Вельт Капітал» відсутня, оскільки грошове зобов`язання було неузгодженим, про що позивач як замовник 06 травня 2022 року повідомив Південний офіс Держаудитслужби на його запит від 04 травня 2022 року.

Враховуючи вищенаведене, переможцем процедури закупівлі ТзОВ «Вельт Капітал» виконано вимоги тендерної документації у спосіб, визначений замовником, в частині підтвердження відсутності підстави, визначеної пунктом 13частини першої статті 17 Закону № 922-VIII (відсутність заборгованості зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів)), при цьому, замовником самостійно було перевірено таку інформацію та її підтверджено, тому позивач не мав підстав відхиляти тендерну пропозицію ТзОВ «Вельт Капітал».

З огляду на викладене, вірним є висновок суду першої інстанції про те, що висновки відповідача про порушення позивачем вимог абзацу третього пункту 3 частини 1 статті 31 Закону №922-VIII є безпідставними.

Крім того, колегія суддів суд вважає за необхідне зазначити, що за своїм змістом спірний висновок є індивідуально-правовим актом, який повинен відповідати вимогам, встановленим статтею 2 КАС України.

Обґрунтованість, в силу статті 2 КАС України, є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом. Суд зазначає, що з метою дотримання завдань адміністративного судочинства та його основних засад суди наділені процесуальними повноваженнями встановлювати і оцінювати фактичні обставини справи, перевіряти обґрунтованість вимоги.

Згідно з пунктом 19 частини першоїстатті 4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Оскільки висновок за результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі встановлює для позивача певні обов`язки, такий висновок є актом індивідуальної дії, що приймається Держаудитслужбою в межах наданих їй повноважень та на виконання покладених на неї завдань, а тому має бути перевірений судом на відповідність пунктів 1, 3 частини другої статті 2 КАС України.

Відповідно до пунктів 1, 3 частини другоїстатті 2 КАС Україниу справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбаченіКонституцієюта законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Суд апеляційної інстанції вказує, що зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Зробивши висновок про наявність порушення законодавства у сфері закупівель, відповідач у пункті 3 констатуючої частини оскаржуваного висновку від 10 травня 2022 року зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Колегія суддів наголошує, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Визначення контролюючим органом такого способу усунення виявлених порушень як «припинення зобов`язань за договором» не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії, оскільки, підстави припинення зобов`язань врегульовані главою 50 Цивільного кодексу України. У свою чергу, питання щодо розірвання договору визначені статтею 651 ЦК України, згідно якої розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути розірвано за рішенням суду на вимогу однієї зі сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Відповідачем не встановлено, що виявлене, на його думку, порушення є істотним та є підставою для припинення зобов`язань за договором та застосування наслідків недійсності/нікчемності договору.

Крім того, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі порушень у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, призведе до порушення прав та інтересів третьої особи та матиме негативні наслідки для репутації позивача, що є непропорційним у співвідношенні з виявленим недоліком.

У Рішенні від 25 січня 2012 року № 3-рп/2012 (справа № 1-11/2012) Конституційний Суд України зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який означає, зокрема, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.

Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення.

В ході розгляду даної справи судом першої інстанції встановлено, що договір від 01 листопада 2021 року № 268, укладений між позивачем (замовник) та ТзОВ «Вельт Капітал» (підрядником), є чинним, фінансується та виконується.

Відтак, зобов`язавши позивача вжити заходів щодо припинення зобов`язань за договором договору, укладеного за результатами проведеної процедури закупівлі, відповідач порушив принцип пропорційності та діяв без легітимної мети.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог.

Колегія суддів також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Також згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ч. 1 ст. 321, ст. 322, ст. 325 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Південного офісу Держаудитслужби залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 22 липня 2022 року у справі № 140/3940/22 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя О. Б. Заверуха
судді В. Я. Качмар
В. В. Ніколін
Повне судове рішення складено 15 грудня 2022 року.