Справа № 640/27851/21
Суддя: Шелест Світлана Богданівна
Дата ухвалення: 2022-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

15 грудня 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Шелест С.Б. та суддів Горяйнова А.М., Пилипенко О.Є., перевіривши апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2022 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БТК СВД ПЛЮС" до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2022 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю "БТК СВД ПЛЮС" до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задоволено.

Головне управління Державної податкової служби у місті Києві, не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове, про відмову у задоволенні позову.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.11.2022 апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві залишено без руху, у зв`язку з ненаданням апелянтом документа про сплату судового збору, а також у зв`язку з визнанням судом неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження, зазначені апелянтом при поданні апеляційної скарги.

Апелянту було встановлено десятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги та запропоновано подати заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження та зазначити поважні причини для поновлення такого строку із наданням належних доказів на їх підтвердження, а також документ про сплату судового збору.

Копію ухвали від 21.11.2022 про залишення апеляційної скарги без руху податковим органом отримано власноруч 29.11.2022.

02.12.2022 до Шостого апеляційного адміністративного суду від відповідача надійшло клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, за змістом якого скаржник просить відстрочити сплату судового збору.

Ознайомившись із поданим клопотанням про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.07.2022, колегія суддів не вбачає підстав для його задоволення, з огляду на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

За правилами ст. 2 Закону України «Про джерела фінансування органів державної влади» органи державної влади здійснюють свою діяльність виключно за рахунок бюджетного фінансування (крім випадків, визначених цим Законом) в межах, передбачених Законом України про Державний бюджет України на відповідний рік.

Відповідно до п. 2.6 Інструкції щодо застосування економічної класифікації видатків бюджету, що затверджена наказом Міністерства фінансів України від 12 березня 2012 року №333 (далі - Інструкція) за кодом 2800 «Інші поточні видатки» здійснюються видатки, які не пов`язані з придбанням товарів та послуг установами, у тому числі для судових витрат.

Колегія суддів враховує доводи заявника про те, що Порядком виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.06.2021 №590 (далі - Порядок №590) визначено особливий режим виконання Казначейством та органами Казначейства повноважень, пов`язаних із здійсненням казначейського обслуговування бюджетних коштів в умовах воєнного стану в Україні.

Так, положеннями п. 18 Порядку № 590 встановлено певну черговість відкриття Казначейством асигнувань із державного бюджету за видатками. Видатки, що здійснюються за кодом 2800 «Інші поточні видатки» не віднесені до таких, за якими відкриття асигнувань із державного бюджету здійснюються першочергово.

Разом з тим у матеріалах справи відсутні доводи та докази, які б вказували на те, що на час звернення до суду із відповідним клопотанням асигнування із державного бюджету на інші поточні видатки залишаються не відкритими для Головного управління ДПС у м. Києві з огляду на встановлену в п. 18 Порядку № 590 черговість вчинення відповідних дій.

Також п. 19 Порядку № 590 встановлено черговість, за якою Казначейство та органи Казначейства здійснюють платежі за дорученнями клієнтів з урахуванням ресурсної забезпеченості єдиного казначейського рахунка.

За змістом п. 19 Порядку № 590 платежі, пов`язані з оплатою судових витрат, здійснюються тільки після проведення платежів, що визначені як першочергові.

Зазначені положення Порядку № 590 дійсно вказують на те, що оплата витрат на сплату судового збору в умовах воєнного стану в Україні може потребувати більше часу з огляду на необхідність забезпечення черговості проведення платежів. Разом з тим п.п. 18, 19 Порядку № 590 не містять в собі обмежень, які б вказували на заборону здійснення платежів за кодом 2800 «Інші поточні видатки» в період дії правового режиму військового стану.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відстрочення сплати судового збору, колегія суддів виходить з того, що Головне управління ДПС у м. Києві не надало доказів звернення до органів Казначейства із платіжним дорученням про сплату судового збору в цій справі, проведення платежу за яким потребувало б додаткового часу з огляду на необхідність дотримання черговості, встановленої п. 19 Порядку № 590.

Дослідивши додатки до постанов Кабінету Міністрів України від 10 березня 2022 року № 245 «Про спрямування коштів до резервного фонду державного бюджету» та від 01 квітня 2022 року № 401 «Про спрямування коштів до резервного фонду державного бюджету», колегія суддів встановила, що ними дійсно передбачено скорочення видатків на керівництво та управління у сфері податкової політики, однак виключно за видатками на розвиток та за видатками на споживання, у тому числі на оплату праці.

Колегія суддів наголошує на тому, що посилаючись на скорочення видатків з державного бюджету, заявник не надав доказів фактичної відсутності коштів на рахунку, призначеному для сплати судового збору (виписку по рахунку тощо) на час звернення до суду з відповідним клопотанням чи інших доказів, які б підтверджували наявність інших перешкод для сплати судового збору.

За вказаних обставин, зважаючи на недоведеність з боку заявника того, що його майновий стан унеможливлює сплату судового збору в цій справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги також не підлягає задоволенню, оскільки податковим органом не обґрунтовано наявності обставин, які об`єктивно перешкоджають скаржнику у строк, встановлений судом, виконати вимоги ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.11.2022. Так, податковим органом не надано суду доказів того, що ним вживаються вичерпні заходи, спрямовані на сплату судового за подання вказаної апеляційної скарги.

З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для продовження Головному управлінню ДПС у м. Києві строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Судом апеляційної інстанції також встановлено, що відповідачем не виконано вимоги ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.11.2022 в частині зазначення поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2022 року із наданням належних доказів на їх підтвердження.

Відповідно до частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Положеннями частини 2 статті 295 КАС України визначено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.07.2022 прийнято за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін; згідно з даними апеляційної скарги отримано податковим органом 02.08.2022; апеляційну скаргу подано 28.10.2022, тобто поза межами строку на апеляційне оскарження та поза межами строку, передбаченого частиною другою статті 295 КАС України.

Наявності обставин, які об`єктивно перешкоджали заявникові подати апеляційну скаргу у період з 03.09.2022 по 28.10.2022 податковим органом при поданні апеляційної скарги не обґрунтовано.

Заяви про поновлення строку із зазначенням поважних причин його пропуску у строк, встановлений ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.11.2022, відповідачем не подано.

Положеннями пункту 4 частини першої статті 299 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, що викладена у постанові від 28 квітня 2021 року у справі № 640/3393/19, до поданої з пропуском строку апеляційної скарги (без клопотання про його поновлення чи з визнанням судом вказаних у ньому підстав неповажними), яка, крім цього, має й інші недоліки, і ці недоліки апеляційної скарги не усунуто, зокрема й не подано клопотання із зазначенням інших причин для поновлення пропущеного строку, слід застосовувати наслідки, передбачені пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України.

Керуючись статтями 169, 296, 298, 299, 325, 328 КАС України, колегія суддів

УХВАЛИЛА:

Відмовити Головному управлінню ДПС у м. Києві у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2022 року.

Відмовити Головному управлінню ДПС у м. Києві у продовженні строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною Головного управління Державної податкової служби у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2022 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БТК СВД ПЛЮС" до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач С.Б. Шелест

Судді А.М. Горяйнов

О.Є. Пилипенко