Справа № 617/235/22
Суддя: Шинкарчук Я. А.
Дата ухвалення: 2022-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 617/235/22>
Номер провадження 2-а/948/10/22>
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 грудня 2022 року смт Машівка Полтавського району Полтавської області

Суддя Машівського районного суду Полтавської області Шинкарчук Я.А., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до старшого інспектора Христоєва Віталія Петровича про визнання постанови про накладення адміністративного стягнення протиправною та її скасування,

встановив:

07 лютого 2022 року через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 звернувся до Вовчанського районного суду Харківської області зі позовом до старшого інспектора Христоєва Віталія Петровича про визнання постанови про накладення адміністративного стягнення протиправною та її скасування, в якому просить суд визнати дії старшого інспектора Христоєва Віталія Петровича щодо складання постанови серії БАБ №498928 від 06 лютого 2022 року про адміністративне правопорушення про накладення на позивача адміністративного стягнення у вигляді штрафу у сумі 340 гривень за порушення ч.1 ст.121 КУпАП, незаконними, а також визнати постанову серії БАБ №498928 від 06 лютого 2022 року по адміністративне правопорушення протиправною та скасувати її, закрити провадження у справі.

Ухвалою Вовчанського районного суду Харківської області від 11 лютого 2022 року позов ОСОБА_1 залишено без руху, окреслено недоліки та надано строк для їх усунення.

Згідно Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан. Строк воєнного стану продовжувався декілька разів, а в останнє до 19 лютого 2023 року.

Водночас із цим, у відповідності до розпорядження Голови Верховного Суду №2/0/9-22 від 08.03.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» на підставі статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» змінено територіальну підсудність судових справ Вовчанського районного суду Харківської області, визначивши її за Машівським районним судом Полтавської області.

Відповідно до акту передачі справ від 29.11.2022 до Машівського районного суду Полтавської області з Вовчанського районного суду Харківської області надійшла справа №617/235/22.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.11.2022, зазначену справу передано в провадження судді Шинкарчука Я.А.

У відповідністю з частиною другою статті 30 КАС України адміністративна справа, передана з одного адміністративного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 29 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження адміністративним судом, до якого вона надіслана.

Згідно частини чотирнадцятої статті 31 КАС України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Згідно пункту 2 частини першої статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

На момент надходження до Машівського районного суду Полтавської області відсутні у матеріалах справи відомості про отримання позивачем копії відповідної ухвали та усунення недоліків визначених судом.

Відтак, дослідивши отримані матеріали справи, зокрема, позовну заяву та додані до неї документи, суд прийшов до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.

Частиною першою статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Між тим, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Кодексом адміністративного судочинства України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, які в цьому кодексі встановлені.

Згідно з частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 9 частини першої статті 4 КАС України, встановлено, що відповідач це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

За положеннями статті 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Згідно висновку Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладеному у постанові від 17 вересня 2020 року у справі № 742/2298/17 (адміністративне провадження № К/9901/4436/17), при розгляді справ про адміністративні правопорушення посадові особи відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу, який уповноважений такі стягнення накладати. Отже, відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення.

Таким чином, оскільки позивачем вказано в якості відповідача посадову особу, яка не може виступати самостійним відповідачем у таких справах, у даній справі слід визначити належного відповідача, а саме, орган від імені якого діяв суб`єкт владних повноважень накладаючи адміністративне стягнення. Відносно належного відповідача слід зазначити всі відомості у відповідності до пункту другого частини п`ятої статті 162 КАС України.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Кодексом адміністративного судочинства України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, які в цьому кодексі встановлені.

Відповідно до частини сьомої статті 161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Позивачем дану вимогу не дотримано, оригіналу чи копії оскаржуваної постанови надано не було, як і не було надано клопотання про його витребування.

Разом з тим, у відповідності до пунктів 6, 7, 8 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві, зокрема, зазначають відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору, відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися, а також перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Приведені вище вимоги статті 160 КАС України позивачем не були дотримані, такі відомості в позовній заяві відсутні.

Крім того, згідно з вимогами частин першої та другої статті 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача, або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Якщо така особа не має місця проживання (перебування, знаходження) в Україні, тоді справу вирішує адміністративний суд за місцезнаходженням відповідача.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач вирішив скористатись своїм правом на альтернативну підсудність даної справи, звернувшись до суду з позовом за своїм місцем проживання, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , тоді як відповідач вказана як фізична особа,

Однак, при зверненні до суду з позовом, позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження свого зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання (перебування, знаходження) за адресою: АДРЕСА_1 , що, в свою чергу, позбавляє суд можливості визначитись стосовно підсудності вказаної справи.

У зв`язку із зазначеним та беручи до уваги положення Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір проживання в Україні», позивачу слід надати до суду документи, які б належним чином підтверджували його зареєстроване у встановленому законом порядку місця проживання (перебування, знаходження) за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того, частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, щодо позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, 18.03.2020 Велика Палата Верховного Суду ухвалила постанову у справі №543/775/17, де дала роз`яснення, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Такі висновки Великої Палати Верховного Суду суд першої інстанції зобов`язаний враховувати відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України.

Станом на день надходження адміністративного позову до суду 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 496,20 гривень, а тому позивачу за позовну вимогу про визнання протиправною та скасування постанови, слід сплатити судовий збір у розмірі 496,20 гривень надавши суду оригінал документа про сплату судового збору.

За звернення до Машівського районного суду Полтавської області з позовною заявою судовий збір має бути сплачений за такими реквізитами: отримувач коштів ГУК у Полт.обл/тг смт Машівка/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37959255; банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0016616; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу 101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Машівський районний суд Полтавської області (назва суду, де розглядається справа).

Поряд з цим, відповідно до приписів частини дев`ятої статті 44 КАС України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Системний аналіз наведених законодавчих положень дає підстави для висновку, що норма частини дев`ятої статті 44 КАС України застосовується, зокрема у випадку подання особою позовної заяви в електронній формі.

Згідно з Правилами надання послуг поштового зв`язку, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270 (далі - Правила), оператори поштового зв`язку надають послуги з пересилання внутрішніх та міжнародних поштових відправлень, поштових переказів, зокрема, до внутрішніх поштових відправлень належать: листи - прості, рекомендовані, з оголошеною цінністю.

Пунктом 11 Правил визначено, що поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю.

Відповідно до пункту 19 Правил, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою. Тобто до інших видів листів, крім листів з оголошеною цінністю опис вкладення не передбачений.

Аналізуючи наведені норми, Верховний Суд у постанові від 20 червня 2018 року у справі № 820/1186/17 зробив висновок, що Кабінет Міністрів України визначив в окремі категорії поштових відправлень, рекомендовані листи та листи з оголошеною цінністю.

Отже, виходячи зі змісту частини дев`ятої статті 44 КАС України, належним виконанням стороною справи указаної норми Кодексу, є надсилання нею саме поштою листом з описом вкладення (листом з оголошеною цінністю) іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. У випадку подання особою в електронній формі позовної заяви, така особа зобов`язана надіслати листом з описом вкладення копію заяви з додатками іншим учасниками справи.

Зважаючи на те, що позивач подав позовну заяву в електронній формі, а відтак він зобов`язаний долучити до неї докази надсилання листом з описом вкладення сторонам у справі.

Однак таких доказів позивачем не було долучено.

Частиною першою статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовна заява ОСОБА_1 відповідно до частини першої статті 169 ЦПК України, підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення вищезазначених недоліків.

Згідно частини третьої статті 169 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк позовна заява повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини четвертої статті 185 КАС України.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, КАС України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Керуючись статтями 30, 31, 123, 160, 169, 171, 294-295 КАС України, суддя,

п о с т а н о в и в :

Прийняти до провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до старшого інспектора Христоєва Віталія Петровича про визнання постанови про накладення адміністративного стягнення протиправною та її скасування.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до старшого інспектора Христоєва Віталія Петровича про визнання постанови про накладення адміністративного стягнення протиправною та її скасування ? залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків десять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо він відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне зазначені недоліки заяви, вона повертається позивачу без розгляду.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Я.А. Шинкарчук