Справа № 280/6558/22
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2022-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ПОВЕРНЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ

14 грудня 2022 року Справа № 280/6558/22 м.Запоріжжя
Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Стрельнікова Н.В., перевіривши матеріали позовної заяви

за позовом Державного підприємства «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№55)»

до Головного управління ДПС у Запорізькій області

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№55)» (надалі позивач) звернулося до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі відповідач), про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою судді від 28.11.2022 позовну заяву залишено без руху та наданий позивачу строк 10 днів з моменту отримання цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду:

-платіжного документу на підтвердження сплати судового збору в розмірі, встановленому Законом України «Про судовий збір» (доплатити 19848,00 грн.);

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, оформленої у відповідності до статті 167 КАС України;

- уточненої позовної заяви (екз. для суду та для всіх учасників справи) в якій вірно зазначити код ЄДРПОУ Головного управління ДПС у Запорізькій області

-надати докази існування податкового боргу у розмірі 2 200 182, 09 грн. (як безнадійного податкового боргу) станом на день звернення до суду.

09.12.2022 на виконання вимог ухвали суду від 28.11.2022, позивачем надано уточнену позовну заяву , документ про сплату судового збору у розмірі 19848, 00 грн. та пояснення щодо надання заяви про поновлення строку звернення до суду та щодо доказу існування податкового боргу у розмірі 2 200 182, 09 грн. (як безнадійного податкового боргу) станом на день звернення до суду.

Мотивуючи заяву про усунення недоліків позивач зазначив, він скористався передбаченою підпунктом 17.1.7 п. 17.1 ст. 17 ПК України можливістю оскаржити бездіяльність податкового органу та подав скаргу в адміністративному порядку до ДПС України (скарга №7/8-1861 від 27 вересня 2022 року), яка розглянута ДПС України по суті та її не було повернуто Позивачу в зв`язку із пропуском строку на оскарження, а тому, строк звернення до суду в даному випадку обліковується відповідно до вимог абз. 1 ч. 4 ст. 122 КАС України, а не відповідно до вимог ч. 2 ст. 122 КАС України. Крім того, зазначили, що до спірних правовідносин не можуть бути застосовані висновки Постанови Верховного Суду по справі №480/340/20, оскільки правовідносини у справах не є подібними. Відмінність правовідносин полягає в тому, що у справі №480/340/20 податковий орган відмовив Позивачу у списанні безнадійного податкового боргу, а в цій справі така відмова відсутня, а має місце бездіяльність податкового органу; у справі №480/340/20 позивач оскаржував дії податкового органу, а в даній справі оскаржується бездіяльність податкового органу; найголовніша відмінність - Позивач у справі №480/340/20 не оскаржував дії (бездіяльність ) податкового органу в адміністративному порядку , що автоматично привело до визначення строку на звернення до суду відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС. Крім того, зазначив, що в своєму позові позивач детально зазначив документи на підставі яких обліковується безнадійний податковий борг і суму цих документів, а також документи і суми, по яким податковий орган протиправно погасив суму безнадійного податкового боргу. Інших доказів існування безнадійного податкового боргу, що було не списано відповідачем як безнадійний податковий борг у Позивача не має.

Розглянувши заяву щодо усунення недоліків суддя зазначає наступне.

Згідно із частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абзацу першого частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З наведених норм слідує, що положення КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною другою статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною четвертою статті 122 КАС України.

Відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює ПК України.

Відповідно до пп. 17.1.7 п. 17.1 ст. 17 ПК України, платник податків має право: оскаржувати в порядку, встановленому цим Кодексом, рішення, дії (бездіяльність) контролюючих органів (посадових осіб), у тому числі надану йому у паперовій або електронній формі індивідуальну податкову консультацію, яка йому надана, а також узагальнюючу податкову консультацію.

Згідно із пунктом 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Абзацами першим - третім пункту 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

За змістом пункту 58.19 статті 58 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Так, позивач сам зазначає, що він звернувся до відповідача із скаргою в порядку п.п. 17.1.7 п. 17.1 ст. 17 ПК України, а не у порядку, встановленому 58 ПК України якою регламентовано адміністративне оскарження.

Крім того, у спірних правовідносинах чинним законодавством не встановлено обов`язкового досудового порядку врегулювання спору.

Слід зазначити, що строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, та запобігає зловживанням.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Отже, інститут строків давності в судовому процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Тобто, про ймовірне порушення своїх позивач повинен був дізнатись зі свого електронного кабінету, побачивши у 2017 році не списаний податковий борг за 2014 рік (через три роки після спливу граничного строку стягнення контролюючим органом до бюджету авансових внесків по задекларованим позивачем сумам з податку на додану вартість, з урахуванням положень ст.102 ПК України).

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів, що узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду зазначеній у постанові від 04.10.2018, справа № 800/304/17.

Мета строку: 1) дотримання принципу правової визначеності; 2) дисциплінування учасників судочинства; 3) досягнення юридичної визначеності у публічних відносинах; 4) стимулювання учасників добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків; 5) обмеження часу, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Якщо ніхто не звернувся до суду, відносини стають стабільними, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду зазначеній у постанові від 23.04.2020 у справі №813/3756/17.

Разом з тим, звернення позивача до відповідача із скаргою зі спливом декількох років, після того, як позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав та отримання відповіді від органу ДПС, не змінює моменту, з якого він повинен був дізнатись про порушення своїх прав.

Вказані дії в розумінні ч. 4 ст. 122 КАС України не є досудовим порядком вирішення спору, отже і не впливають строк звернення до адміністративного суду.

При цьому, суддя зазначає, що незнання чи небажання вчасно отримати у відповідача інформацію про те, чому не списаний безнадійний податковий борг не є об`єктивною причиною пропуску позивачем встановленого процесуальним законом строку звернення до суду.

Частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно у постанові Верховного суду від 13.07.2022 по справі № 480/340/20, зроблено висновок , що строк звернення до суду із вимогами, спрямованими на захист та відновлення порушених прав платників податків у відносинах, що виникають у зв`язку із списанням безнадійного податкового боргу, визначений у частині першій статті 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав.

Так, суддя звертає увагу, що у вказаній постанові зазначено саме «вимогами, спрямованими на захист та відновлення порушених прав платників податків у відносинах, що виникають із списанням безнадійного податкового боргу», а отже щодо оскарження дій чи бездіяльності.

Також суперечливим є твердження позивача про те, що він оскаржує саме бездіяльність та у цій справі відсутня відмова, а тому не можуть бути застосовані висновки Постанови Верховного Суду по справі №480/340/20, в той же час зазначаючи, що до вказаних правовідносин необхідно застосувати ч. 4 ст. 121 КАС України оскільки позивачем застосовано процедуру адміністративного оскарження та отримано відповідь від органу ДПС про відмову у вписанні податкового боргу. Суд звертає увагу на те, що як у справі № 280/6558/22 так і усправі № 480/340/20 мали місце звернення позивача до податкового органу з заявою про списання податкового боргу і відповідь податкового органу на вказану заяву у якій фактично було відмовлено у такому списанні. Отже, суд не погоджується з доводами позивача про наявність зазначених позивачем відмінностей правовідносин у цих двох справах. При цьому таке звернення платника податків та відповідь податкового органу про відмову у списанні податкового боргу не є досудовим порядком вирішення спору в розумінні ч. 4 ст. 122 КАС України, оскільки законом не передбачено та не визначено відповідного порядку або процедури списання податкового боргу. Отже, в даному випадку приписи ч.4 ст. 122 КАС України не підлягають застосуванню.

Статтею 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Оскільки позивачем не усунено недоліків позовної заяви у повному обсязі, а саме позивачем так і не надано заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, суддя дійшов висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 161, 169, 240, 241, 246, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Державного підприємства «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№55)» до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, - повернути позивачу з усіма доданими до нього матеріалами.

Ухвала суду набирає законної сили у порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України та може бути оскаржена у порядку та строки, передбачені ст.ст. 293, 294, 295, 296 КАС України.

Суддя Н.В. Стрельнікова