Справа № 160/14960/22
Суддя: Конєва Світлана Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2022 року Справа № 160/14960/22

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Конєвої С.О.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України у Дніпропетровській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

27.09.2022р. ОСОБА_1 звернувся з адміністративним позовом до Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України у Дніпропетровській області та, з урахуванням уточненого адміністративного позову від 09.10.2022р., просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у відмові виготовлення та направлення до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області оновлених довідок станом на 01.01.2018 року, на 01.06.2018 року, на 01.01.2019 року, на 13.03.2019 року про розмір грошового забезпечення позивача по посаді Начальник Управління Держспецзв`язку у Дніпропетровській області, що враховуються для перерахунку пенсій із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання та всіх інших додаткових щомісячних видів грошового забезпечення та премії на підставі статей 8, 10, 43 та 63 Закону України від 9 квітня 1992 року № 2262-ХІІ Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, абз. 2 п. 3 розділу П Прикінцеві та перехідні положення Закону України № 1774-VІІІ за формою, передбаченою додатком 2 до постанови Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 17 липня 1992 року № 393, з урахуванням змін у грошовому забезпеченні, передбачених постановою Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб, постанови КМУ від 22.12.1995 року №1037 Про надбавки до посадових окладів осіб, зайнятих на шифрувальній роботі (в редакції від 13.03.2019 року) та постанови КМУ від 06.02.2019 року №178 Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 22 грудня 1995 р. № 1037 (в редакції від 06.02.2019 року), постанови КМУ від 15.06.1994 року №414 Про види, розміри і порядок надання компенсації громадянам у зв`язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці, Наказів Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України від 28.02.2018 року Про встановлення посадових окладів військовослужбовцям Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, від 17.04.2018 року № 248 Про внесення зміни до Схеми тарифних розрядів за посадами осіб офіцерського складу Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, від 28.03.2019 №180 Про внесення змін до Інструкції про грошове забезпечення та компенсаційні виплати військовослужбовцям Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, від 2018 року №1 Про основні напрямки бюджетної політики Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України на 2018 рік, від 2019 року №1 Про основні напрямки бюджетної політики Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України на 2019 рік, правових висновків постанови Великої Палати Верховного Суду від 09.06.2022 року у справі № 520/2098/19 та від 13 лютого 2019 року у зразковій справі №822/524/18, постанов Верховного Суду від 06.07.2022 року у справі № 440/4978/19, від 02.08.2022 року у справі №440/6017/21, від 25.02.2021 року у справі №580/3469/19 (щодо застосування принципу in dubio pro tribulario - пріоритет з найбільш сприятливим для особи тлумаченням норми права), визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 7, 14, 15, 16 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30.08.2017 (в редакції від 30.08.2017 року);

- зобов`язати відповідача підготувати, оформити і надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області оновлені довідки станом на 01.01.2018 року, на 01.06.2018 року, станом на 01.01.2019 року, станом на 13.03.2019 року про розмір грошового забезпечення позивача по посаді Начальник Управління Держспецзв`язку у Дніпропетровській області, що враховуються для перерахунку пенсій із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання та всіх інших додаткових щомісячних видів грошового забезпечення та премії на підставі статей 8, 10, 43 та 63 Закону України від 9 квітня 1992 року № 2262-ХІІ Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, абз. 2 п. 3 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України № 1774-VІІІ за формою, передбаченою додатком 2 до постанови Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 17 липня 1992 року № 393, з урахуванням змін у грошовому забезпеченні, передбачених постановою Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб, постанови КМУ від 22.12.1995 року №1037 Про надбавки до посадових окладів осіб, зайнятих на шифрувальній роботі (в редакції від 13.03.2019 року) та постанови КМУ від 06.02.2019 року №178 Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 22 грудня 1995 р. № 1037 (в редакції від 06.02.2019 року), постанови КМУ від 15.06.1994 року №414 Про види, розміри і порядок надання компенсації громадянам у зв`язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці, Наказів Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України від 28.02.2018 року Про встановлення посадових окладів військовослужбовцям Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, від 17.04.2018 року № 248 Про внесення зміни до Схеми тарифних розрядів за посадами осіб офіцерського складу Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, від 28.03.2019 №180 Про внесення змін до Інструкції про грошове забезпечення та компенсаційні виплати військовослужбовцям Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, від 2018 року №1 Про основні напрямки бюджетної політики Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України на 2018 рік, від 2019 року №1 Про основні напрямки бюджетної політики Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України на 2019 рік, правових висновків постанови Великої Палати Верховного Суду від 09.06.2022 року у справі № 520/2098/19 та від 13 лютого 2019 року у зразковій справі №822/524/18. постанов Верховного Суду від 06.07.2022 року у справі № 440/4978/19, від 02.08.2022 року у справі №440/6017/21, постанови від 25.02.2021 року у справі №580/3469/19 (щодо застосування принципу in dubio pro tribulario - пріоритет з найбільш сприятливим для особи тлумаченням норми права) визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 7, 14, 15, 16 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30.08 2017 (в редакції від 30.08.2017 року);

- встановити судовий контроль щодо виконання рішення, прийнятого за результатами розгляду цієї справи.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує, зокрема, тим, що з 11.12.2008р. він перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області та отримує пенсію за вислугу років згідно Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб (далі Закон №2262). Позивач звернувся до відповідача із заявою від 30.06.2022р., в якій просив, зокрема, надіслати до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області лист-повідомлення про настання істотних підстав для перерахунку його пенсії з довідками про розмір грошового забезпечення на посаді «Начальник Управління Держспецзв`язку у Дніпропетровській області» станом на 01.01.2018, 01.01.2019 та 13.03.2019р. із обов`язковим зазначенням всіх основних, додаткових щомісячних складових грошового забезпечення та премії з обов`язковим врахуванням при обчисленні розмірів всіх складових грошового забезпечення розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб станом на 01.01.2018р. та 01.01.2019р. та обов`язковим врахуванням приписів абз.3 резолютивної частини ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 20.04.2022р. у справі №160/15575/21 щодо роз`яснення про виконання абзаців 5 та 6 резолютивної частини постанови від 08.02.2022р. у справі №160/15575/21. Листом №30/5-651 від 20.07.2022р. Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України у Дніпропетровській області повідомило позивача про те, що зміст абзацу 3 резолютивної частини ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 20.04.2022р. у справі №160/15575/21 дає чіткий алгоритм щодо виготовлення та направлення до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області довідки про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.01.2020р. та станом на 01.01.2021р. та не має ніякого відношення до порядку, який повинен бути застосований при складанні аналогічних довідок станом на 01.01.2018р., 01.01.2019р. та 13.03.2019р. Також, позивач звернувся до відповідача із заявою від 21.08.2022р., в якій просив, зокрема, надіслати до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області лист-повідомлення про настання істотних підстав для перерахунку його пенсії з довідками про розмір грошового забезпечення на посаді «Начальник Управління Держспецзв`язку у Дніпропетровській області» станом на 01.06.2018р. із обов`язковим зазначенням всіх основних, додаткових щомісячних складових грошового забезпечення та премії. Листом №30/5-848 від 21.09.2022р. Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України у Дніпропетровській області повідомило позивача про те, що на адресу Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області надіслано листа від 20.09.2022р. №30/5-837 з проханням надання письмових роз`яснень про наявність правових підстав щодо виконання викладених у заяві позивача вимог. Позивач вважає таку бездіяльність відповідача протиправною, оскільки вважає, що має право на перерахунок пенсії: з 01.01.2018 року та з 01.01.2019 року (у зв`язку «... із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом...» згідно ч. 3 ст. 51 Закону України №2262-ХІІ та ч. 2 п. З розділу II Прикінцеві та перехідні положення «...До внесення змін до законів України щодо незастосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини вона застосовується у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, починаючи з 1 січня 2017 року..»); з 01.06.2018 року (у зв`язку зі зміною посадового окладу з 53 тарифного розряду на 54 тарифний розряд згідно Наказу Адміністрації Держспецзв`язку від 17.04.2018 року №248 «Про внесення зміни до Схеми тарифних розрядів за посадами осіб офіцерського складу Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України»); з 13.03.2019 року (у зв`язку із відновленням виплати щомісячної надбавки за безперервний стаж на шифрувальній роботі понад 5 років). В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на численні постанови Верховного Суду.

Ухвалою суду від 17.10.2022р. було відкрито провадження у даній адміністративній справі, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами у відповідності до вимог ч.5 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України та зобов`язано відповідача надати відзив на позов та докази в обґрунтування відзиву з дотриманням вимог ст.ст. 162, 261 Кодексу адміністративного судочинства України та виходячи з вимог ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України (а.с.158-159).

03.11.2022р., на виконання вимог вищевказаної ухвали суду, відповідач подав до канцелярії суду письмові пояснення на позовну заяву (уточнений адміністративний позов), що за своїм змістом є відзивом на позов, в яких останній просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі посилаючись на те, що надіслані Управлінням документи з інформацією, яка, нібито, повинна враховуватись для перерахунку пенсії позивача, а саме: про зміни у розмірі посадового окладу по посаді Начальника Управління Держспецзв`язку у Дніпропетровській області з 53 на 54 тарифний розряд, Головним управлінням Пенсійного фонду України у Дніпропетровської області були повернені без виконання; Управління Держспецзв`язку звернулося до ГУ ПФУ у Дніпропетровської області листом від 21.09.2022 № 30/5-837 з проханням повідомити про наявність правових підстав щодо виконання вищенаведених вимог заявника, про що позивача було проінформовано листом від 21.09.2022 № 30/5-848, на який отримало відповідь листом від 07.10.2022 №0400-0103-6/102966, в якому зазначено, зокрема, про те, що на даний час Урядом України не приймалось будь яких рішень про проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону № 2262-ХІІ, тому відсутні підстави направити на адресу Управління список на ОСОБА_1 відповідно до додатку 5 Порядку № 45; задоволення позовних вимог позивача за цією справою не вважається можливим на підставі того, що позивачем не доведена бездіяльність відповідача щодо відмови у виготовленні та направленні оновлених довідок, завдяки відсутності факту події, та ствердження про це є безпідставними, при цьому, зобов`язання відповідача оформити та направити наведені довідки не є можливим у зв`язку з тим, що ця вимога йде в розріз з нормами чинного законодавства. Враховуючи викладене, відповідач просить відмовити позивачеві у задоволенні йог позовних вимог повністю (а.с.166-183).

14.11.2022р. через систему «Електронний суд» від позивача надійшло клопотання, в якому останній просить залишити заяву відповідача від 02.11.2022р. без розгляду та кваліфікувати дії відповідача як визнання позову посилаючись на те, що кінцевим терміном для подання відзиву є 01.11.2022р.; позивач не отримував відзиву на позовну заяву від відповідача; суд не зобов`язував відповідача надати будь-які пояснення та в ухвалі від 17.10.2022р. чітко вказав алгоритм дій позивача та відповідача (а.с.215-217).

Розглянувши наведене клопотання позивача про залишення заяви відповідача від 02.11.2022р. без розгляду, дослідивши докази надані на його підтвердження у сукупності з нормами процесуального права, суд приходить до висновку про відсутність обґрунтованих правових підстав для його задоволення, оскільки, по-перше, подані відповідачем до канцелярії суду письмові пояснення на позовну заяву (уточнений адміністративний позов), що за своїм змістом є відзивом на позов; по-друге, наведені письмові пояснення були отримані позивачем 08.11.2022р., про що позивач сам зазначає у клопотанні, тобто, у позивача було достатньо часу для ознайомлення із доводами, які у них викладені, та надання відповіді на відзив; по-третє, приписи ст.162 Кодексу адміністративного судочинства України не передбачають такої процесуальної дії як залишення відзиву (письмових пояснень) без розгляду.

Згідно ч.5 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

У відповідності до вимог ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

За викладеного, рішення у цій справі приймається судом 15.12.2022р. у межах строку, встановленого ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ст.229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі розгляду адміністративної справи за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Із наявних в матеріалах справи документів судом встановлені наступні обставини у даній справі.

ОСОБА_1 отримує пенсію за вислугу років, призначену відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб та перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, що підтверджується копією пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 .

30 серпня 2017 року Кабінет Міністрів України прийняв Постанову № 704, яка набрала чинності 1 березня 2018 року та якою затверджено тарифні сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, схеми тарифних розрядів, тарифних коефіцієнтів, додаткові види грошового забезпечення, розміри надбавки за вислугу років, пунктом 2 якої встановлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

21 лютого 2018 року Кабінет Міністрів України прийняв Постанову №103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" (далі Постанова КМУ №103), пунктом 6 якої внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України №704 та пункт 4 викладено в такій редакції: «4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.».

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18, визнано протиправним та скасовано п. 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб».

Вказане судове рішення набрало законної сили 29.01.2020р.

Позивач звернувся до відповідача із заявою від 30.06.2022р., в якій просив, зокрема, надіслати до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області лист-повідомлення про настання істотних підстав для перерахунку його пенсії з довідками про розмір грошового забезпечення на посаді «Начальник Управління Держспецзв`язку у Дніпропетровській області» станом на 01.01.2018, 01.01.2019 та 13.03.2019р. із обов`язковим зазначенням всіх основних, додаткових щомісячних складових грошового забезпечення та премії з обов`язковим врахуванням при обчисленні розмірів всіх складових грошового забезпечення розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб станом на 01.01.2018р. та 01.01.2019р. та обов`язковим врахуванням приписів абз.3 резолютивної частини ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 20.04.2022р. у справі №160/15575/21 щодо роз`яснення про виконання абзаців 5 та 6 резолютивної частини постанови суду від 08.02.2022р. у справі №160/15575/21 (а.с.21-22).

Листом №30/5-651 від 20.07.2022р. Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України у Дніпропетровській області повідомило позивача про те, що зміст абзацу 3 резолютивної частини ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 20.04.2022р. у справі №160/15575/21 дає чіткий алгоритм щодо виготовлення та направлення до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області довідки про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.01.2020р. та станом на 01.01.2021р. та не має ніякого відношення до порядку, який повинен бути застосований при складанні аналогічних довідок станом на 01.01.2018р., 01.01.2019р. та 13.03.2019р., що підтверджується змістом копії відповідного листа, наявної у справі (а.с.28-29).

Також, позивач звернувся до відповідача із заявою від 21.08.2022р., в якій просив, зокрема, надіслати до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області лист-повідомлення про настання істотних підстав для перерахунку його пенсії з довідками про розмір грошового забезпечення на посаді «Начальник Управління Держспецзв`язку у Дніпропетровській області» станом на 01.06.2018р. із обов`язковим зазначенням всіх основних, додаткових щомісячних складових грошового забезпечення та премії (35-36,197-200).

Листом №30/5-848 від 21.09.2022р. Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України у Дніпропетровській області повідомило позивача про те, що на адресу Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області надіслано листа від 20.09.2022р. №30/5-837 з проханням надання письмових роз`яснень про наявність правових підстав щодо виконання викладених у заяві позивача вимог, наявної у справі (а.с.38 зворот - 39).

У зв`язку з наведеним, бездіяльність відповідача, яка, на думку позивача, полягає у відмові виготовлення та направлення до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області оновлених довідок станом на 01.01.2018 року, на 01.06.2018 року, на 01.01.2019 року, на 13.03.2019 року про розмір грошового забезпечення позивача по посаді Начальник Управління Держспецзв`язку у Дніпропетровській області, що враховуються для перерахунку пенсій із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання та всіх інших додаткових щомісячних видів грошового забезпечення та премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 7, 14, 15, 16 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30.08.2017 (в редакції від 30.08.2017 року) є предметом розгляду у даній справі.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд приходить до висновку про відсутність обґрунтованих правових підстав для задоволення позовних вимог позивача, виходячи з наступного.

Спеціальним законом, який регулює правовідносини у сфері пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, службі в органах внутрішніх справ, є Закон України від 09 квітня 1992 року № 2262-ХІІ Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб (далі - Закон №2262).

Цим Законом держава гарантує гідне пенсійне забезпечення осіб, які мають право на пенсію, шляхом встановлення їм пенсій не нижче прожиткового мінімуму, визначеного законом, перерахунок призначених пенсій у зв`язку із збільшенням рівня грошового забезпечення, надання передбачених законодавством державних соціальних гарантій, вжиття на державному рівні заходів, спрямованих на їх соціальний захист.

Правовою основою для реалізації гарантії перерахунку призначених пенсій у зв`язку зі збільшенням рівня грошового забезпечення діючих військовослужбовців, є положення частини третьої статті 43 та частини четвертої статті 63 Закону № 2262.

Згідно з частиною третьою статті 43 Закону №2262 визначено, що пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин 1, 2, 4 статті 63 Закону №2262 передбачено, що перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.

Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.

Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим зі служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Згідно з частинами першою, другою статті 51 Закону №2262 передбачено, що перерахунок пенсій, призначених особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув права на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців.

Перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів ПФУ та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Механізм проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону №2262, визначений Порядком №45, згідно із пунктом 1 якого пенсії, призначені відповідно до Закону № 2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

З аналізу наведених вище норм права вбачається, що підставою для проведення перерахунку пенсії особам, які отримують пенсію за нормами Закону №2262, є зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, або введення для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, проведені на підставі рішення Кабінету Міністрів України, оскільки саме цьому органу законодавчо надано право на встановлення умов та порядку перерахунку пенсій, а також розмірів грошового забезпечення для такого перерахунку. Перерахунок пенсії здійснюється головними управліннями Пенсійного фонду після надходження від уповноваженого органу відповідної довідки та виключно з урахуванням тих складових грошового забезпечення, які вказані у такій довідці.

Частиною четвертою статті 9 Закону України від 20.12.1991 №2011-XII «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» передбачено, що грошове забезпечення виплачується у розмірах, що встановлюються Кабінетом Міністрів України, та повинно забезпечувати достатні матеріальні умови для комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів кваліфікованим особовим складом, враховувати характер, умови служби, стимулювати досягнення високих результатів у службовій діяльності.

Постановою №704 встановлено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу.

Пунктом 2 Постанови №704 установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Додатком 1 до Постанови №704 визначено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу.

Пунктом 4 Постанови № 704 (в первинній редакції на дату прийняття) встановлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

Також, додатки 1, 12, 13, 14 до Постанови №704 містять примітки, відповідно до яких, зокрема посадові оклади за розрядами тарифної сітки та оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.

21.02.2018р. Кабінет Міністрів України ухвалив постанову № 103, пунктом 6 якої внесено зміни до постанов Кабінету Міністрів України, що додаються. Зокрема, у постанові № 704 пункт 4 викладено в такій редакції: « 4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.».

Тобто, на момент набрання чинності Постановою № 704 (01.03.2018) пункт 4 було викладено в редакції змін, викладених згідно із пунктом 6 Постанови № 103, а саме: « 4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14».

Отже, станом на 01.03.2018 пункт 4 постанови № 704 визначав, що при обчисленні розмірів посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу використовується такий показник як розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року.

Водночас, Закон України від 05.10.2000 № 2017-III «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії» (далі Закон № 2017-III) визначає правові засади формування та застосування державних соціальних стандартів і нормативів, спрямованих на реалізацію закріплених Конституцією України та законами України основних соціальних гарантій, згідно із положеннями статті 1 якого державні соціальні стандарти це встановлені законами, іншими нормативно-правовими актами соціальні норми і нормативи або їх комплекс, на базі яких визначаються рівні основних державних соціальних гарантій.

В свою чергу, базовим державним соціальним стандартом є прожитковий мінімум, встановлений законом, на основі якого визначаються державні соціальні гарантії та стандарти у сферах доходів населення, житлово-комунального, побутового, соціально-культурного обслуговування, охорони здоров`я та освіти (стаття 6 Закону №2017-III).

Прожитковий мінімум щороку затверджується Верховною Радою України в законі про Державний бюджет України на відповідний рік.

При цьому, згідно із частиною другою статті 92 Конституції України виключно законами України встановлюються, Державний бюджет України і бюджетна система України (пункт 1) та порядок встановлення державних стандартів (пункт 3).

В той же час, законодавець делегував Кабінету Міністрів України повноваження на встановлення умов, порядку та розміру перерахунку пенсій особам, звільненим з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб.

Так, під «умовами» слід розуміти встановлення Кабінетом Міністрів України необхідних обставин, які роблять можливим здійснення перерахунку пенсії.

Під «порядком» розуміється, що Кабінет Міністрів України має право на встановлення певної послідовності, черговості, способу виконання, методики здійснення перерахунку пенсій у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців.

Величина грошового забезпечення як виплати, що є визначальною при перерахунку пенсії, встановлюється Кабінетом Міністрів України в межах повноважень щодо визначення розміру перерахунку пенсій.

Відтак, зазначення у пункті 4 Постанови № 704 в формулі обрахунку розміру посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням базового державного соціального стандарту (прожиткового мінімуму для працездатних осіб) як розрахункової величини для їх визначення, не суперечить делегованим Уряду повноваженням щодо визначення розміру грошового забезпечення для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом №2262.

Разом з цим, слід зазначити, що Кабінет Міністрів України не уповноважений та не вправі установлювати розрахункову величину для визначення посадових окладів із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який не відповідає нормативно-правовому акту вищої юридичної сили.

При цьому, слід зазначити, що пунктом 8 Прикінцевих положень Закону України від 23.11.2018 № 2629-VIII «Про Державний бюджет України на 2019 рік» було установлено, що у 2019 році для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів як розрахункова величина застосовується прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений на 1 січня 2018 року.

В свою чергу, Закон України від 14.11.2019 № 294-IX «Про Державний бюджет України на 2020 рік» (далі Закон № 294-IX) та Закон № 1082-IX таких застережень щодо застосування як розрахункової величини для визначення, зокрема грошового забезпечення, прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня 2018 року на 2020 та 2021 роки, відповідно, не містять.

Тобто, положення пункту 4 Постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів, розрахованих згідно з Постановою № 704, прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року до 01.01.2020 набрання чинності Законом № 294-IX не входили в суперечність із актом вищої юридичної сили.

Так, частина третя статті 1-1 Закону №2262 містить безумовне застереження про те, що зміна умов і норм пенсійного забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону та Закону України від 09.07.2003 №1058-IV «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування».

Юридична природа соціальних виплат, у тому числі пенсій, розглядається не лише з позицій права власності, але й пов`язує з ними принцип захисту «законних очікувань» (reasonable expectations) та принцип правової визначеності (legal certainty), що є невід`ємними елементами правової держави та принципу верховенства права.

У справі «Кечко проти України» (заява № 63134/00) ЄСПЛ наголосив, що в межах свободи дій держави перебуває право визначати, які надбавки виплачувати своїм робітникам з державного бюджету. Держава може вводити, призупиняти чи закінчити виплату таких надбавок, вносячи відповідні зміни в законодавство. Однак якщо чинне правове положення передбачає виплату певних надбавок і дотримано всі вимоги, необхідних для цього, органи державної влади не можуть свідомо відмовляти у цих виплатах, доки відповідні положення є чинними (пункт 23). Тобто коли соціальна чи інша подібна виплата закріплена законом, вона має виплачуватися на основі чітких і об`єктивних критеріїв, і якщо людина очевидно підходить під ці критерії це породжує у такої людини виправдане очікування в розумінні статті 1 Першого протоколу.

Відповідно до статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України. У разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що суди не повинні застосовувати положення нормативно-правових актів, які не відповідають Конституції та законам України, незалежно від того, чи оскаржувались такі акти в судовому порядку та чи є вони чинними на момент розгляду справи, тобто згідно з правовою позицією Верховного Суду такі правові акти (як закони, так і підзаконні акти) не можуть застосовуватися навіть у випадках, коли вони є чинними (постанови від 12.03.2019 у справі № 913/204/18, від 10.03.2020 у справі № 160/1088/19).

Отже, з огляду на визначені в частині третій статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України правила, а також враховуючи, що саме з 01.01.2020 положення пункту 4 Постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення посадових окладів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, згідно із якими прожитковий мінімум як базовий державний стандарт був змінений законодавцем на відповідний рік, у тому числі для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів, до спірних правовідносин підлягає застосуванню пункт 4 Постанови № 704 в частині, що не суперечить нормативно-правовому акту, який має вищу юридичну силу Закону № 1082-ІХ із використанням для визначення розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (через його збільшення на відповідний рік).

При цьому, питання щодо подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону №2262, крім пенсій військовослужбовцям строкової служби та членам їх сімей, регулює Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 30.01.2007 №3-1 (далі Порядок № 3-1).

Відповідно до пункту 23 Порядку № 3-1 перерахунок раніше призначених пенсій проводиться органами, що призначають пенсії, в порядку, установленому статтею 63 Закону № 2262-ХІІ. Пенсіонери подають органам, що призначають пенсії, додаткові документи, які дають право на підвищення пенсії.

Згідно з пунктом 24 Порядку № 3-1 про виникнення підстав для проведення перерахунку пенсій згідно зі статтею 63 Закону № 2262-ХІІ уповноважені структурні підрозділи зобов`язані у п`ятиденний строк після прийняття відповідного нормативно-правового акта, на підставі якого змінюється хоча б один з видів грошового забезпечення для відповідних категорій осіб, або у зв`язку з уведенням для зазначених категорій військовослужбовців нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, повідомити про це орган, що призначає пенсії. Органи, що призначають пенсії, протягом п`яти робочих днів після надходження такого повідомлення подають до відповідних уповноважених структурних підрозділів списки осіб, яким необхідно провести перерахунок пенсії (додаток 5). Після одержання списків осіб уповноважені структурні підрозділи зазначають у них зміни розмірів грошового забезпечення для перерахунку раніше призначених пенсій і в п`ятиденний строк після надходження передають їх до відповідних органів, що призначають пенсії.

Таким чином, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком № 45, повідомляють орган ПФУ.

Аналогічний правовий висновок міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду України від 22.04.2014 у справі № 21-484а13 та у постанові Верховного Суду від 10.10.2019 у справі № 553/3619/16-а, які підлягають врахуванню адміністративним судом відповідно до ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, 30.08.2017 Кабінет Міністрів України прийняв Постанову №704, яка набрала чинності 01.03.2018 та якою затверджено тарифні сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, схеми тарифних розрядів, тарифних коефіцієнтів, додаткові види грошового забезпечення, розміри надбавки за вислугу років, пунктом 2 якої установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Таким чином, через зростання прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, зокрема згідно із Законом № 1082-IX виникли підстави для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом № 2262-ХІІ, виходячи з розміру складових, розрахованих згідно з постановою № 704 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ та статті 9 Закону №2011-ХІІ, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.

Разом з тим, до моменту отримання належної довідки від відповідача у пенсійного органу не виникає обов`язку з перерахунку пенсії позивача.

Відповідно до пункту 4 Порядку № 45 перерахунок пенсії здійснюється на момент виникнення такого права і проводиться у строки, передбачені частинами другою і третьою статті 51 Закону.

Згідно із частинами другою і третьою статті 51 Закону № 2262 перерахунок пенсій, призначених особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув права на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців.

Перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Зазначеної правової позиції дотримується Верховний Суд у своїй постанові від 02.08.2022р. у справі №440/6017/21.

Відповідно до ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, як встановлено судом з матеріалів справи, відповідачем відповідно до постанови КМУ №103 від 21.02.2018р. була складена довідка №30/5-587 від 23.03.2018р. про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії ОСОБА_1 , на підставі якої пенсійним органом було проведено перерахунок пенсії позивачеві з 01.01.2018р., що підтверджується наявними у справі копіями відповідних довідки та перерахунку пенсії (а.с.154,157).

Доказів того, що при складанні наведеної довідки відповідачем розміри посадового окладу, окладу за військове звання та надбавки за вислугу років, визначались іншим шляхом, ані ж шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (тобто, на 01.01.2018р.), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 7, 14, 15, 16 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30.08.2017р., позивачем суду не надані, а матеріалами справи не підтверджено.

При цьому, оскільки пунктом 8 Прикінцевих положень Закону України від 23.11.2018 № 2629-VIII «Про Державний бюджет України на 2019 рік» було установлено, що у 2019 році для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів як розрахункова величина застосовується прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений на 1 січня 2018 року, то і підстави для застосування при визначенні розмірів складових грошового забезпечення позивача для перерахунку з 01.01.2019р. його пенсії саме розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2019 року відсутні.

Окрім того, щодо зазначення у довідці про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії саме з 01.01.2018р., з 01.06.2018р. та з 01.01.2019р. додаткових видів грошового забезпечення є безпідставним, оскільки підстави для включення додаткових видів грошового забезпечення до довідки для перерахунку пенсії виникли з 05.03.2019 з дня набрання чинності судовим рішення у справі №160/3858/18.

Наведені обставини були встановлені постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 21.10.2020р. у справі 160/6689/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України у Дніпропетровській області, про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, що набрала законної сили 21.10.2020р., та не потребує доказуванню при розгляді даної справи з урахуванням положень ч.4 ст.78 Кодексу адміністративного судочинства України.

За викладеного, позовні вимоги позивача про визнання протиправною бездіяльності відповідача, яка полягає у відмові виготовлення та направлення до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області оновленої довідок станом на 01.01.2018 року, на 01.06.2018 та на 01.01.2019 року про розмір грошового забезпечення позивача по посаді Начальник Управління Держспецзв`язку у Дніпропетровській області, що враховуються для перерахунку пенсій із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання та всіх інших додаткових щомісячних видів грошового забезпечення та премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 7, 14, 15, 16 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30.08.2017 (в редакції від 30.08.2017 року), є безпідставними та задоволенню не підлягають.

Також і не підлягають задоволенню позовні вимоги позивача про визнання протиправною бездіяльності відповідача, яка полягає у відмові виготовлення та направлення до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області оновлених довідок станом на13.03.2019 року про розмір грошового забезпечення позивача по посаді Начальник Управління Держспецзв`язку у Дніпропетровській області, що враховуються для перерахунку пенсій із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання та всіх інших додаткових щомісячних видів грошового забезпечення та премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 7, 14, 15, 16 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30.08.2017 (в редакції від 30.08.2017 року), виходячи з наступного.

Так, в обґрунтування наведених позовних вимог, позивач вказує на те, що з 13.03.2019 року було відновлено виплату щомісячної надбавки за безперервний стаж на шифрувальній роботі понад 5 років, проте, доказів на підтвердження наведеного позивачем суду не надано, а матеріали справи не містять.

Окрім того, доказів того, що при складанні довідки станом на 05.03.2019 року відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» та з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення перерахунку основного розміру пенсії позивачеві з 01.04.2019 року, на виконання постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 21.10.2020р. у справі 160/6689/19, відповідачем не було зазначено у такій довідці про розмір щомісячної надбавки за безперервний стаж на шифрувальній роботі, позивачем суду надано не було, а матеріали справи таких відомостей не містять.

У відповідності до ст.73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Частина 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

Так, відповідачем наведено достатньо підстав, які свідчать про законність та обґрунтованість дій відповідача щодо не виготовлення та не направлення до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області оновлених довідок станом на 01.01.2018 року, на 01.06.2018 року, на 01.01.2019 року, на 13.03.2019 року про розмір грошового забезпечення позивача по посаді Начальник Управління Держспецзв`язку у Дніпропетровській області, що враховуються для перерахунку пенсій із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання та всіх інших додаткових щомісячних видів грошового забезпечення та премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 7, 14, 15, 16 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30.08.2017 (в редакції від 30.08.2017 року), з урахуванням вимог ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України.

Водночас, за ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок довести ті обставини, на яких ґрунтуються вимоги та заперечення, покладається на кожну сторону, тобто, у даному випадку, на позивача.

Однак, позивачем не було надано суду жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про протиправність оспорюваної бездіяльності відповідача, яка полягає у відмові виготовлення та направлення до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області оновлених довідок станом на 01.01.2018 року, на 01.06.2018 року, на 01.01.2019 року, на 13.03.2019 року про розмір грошового забезпечення позивача по посаді Начальник Управління Держспецзв`язку у Дніпропетровській області, що враховуються для перерахунку пенсій із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання та всіх інших додаткових щомісячних видів грошового забезпечення та премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 7, 14, 15, 16 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30.08.2017 (в редакції від 30.08.2017 року), з урахуванням встановлених судом обставин у справі, обставин, встановлених у постанові Третього апеляційного адміністративного суду від 21.10.2020р. у справі №160/6689/19 та правових висновків Верховного Суду, викладених у вищенаведених постановах, які підлягають обов`язковому застосуванню адміністративним судом відповідно до ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України.

При цьому, суд не находить підстав для врахування при розгляді даної справи правових висновків, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09.06.2022 року у справі № 520/2098/19 та від 13 лютого 2019 року у справі №822/524/18, постановах Верховного Суду від 06.07.2022 року у справі № 440/4978/19, від 02.08.2022 року у справі №440/6017/21, від 25.02.2021 року у справі №580/3469/19, оскільки обставини у наведених справах не є подібними до обставин цієї справи, що виключає обов`язковість застосування вказаних правових позицій у цих правовідносинах згідно до уже наведеної ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З урахуванням вимог ч. 2 ст. 2 вказаного Кодексу, перевіривши правомірність вчинення бездіяльності відповідачем, яка полягає у відмові виготовлення та направлення до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області оновлених довідок станом на 01.01.2018 року, на 01.06.2018 року, на 01.01.2019 року, на 13.03.2019 року про розмір грошового забезпечення позивача по посаді Начальник Управління Держспецзв`язку у Дніпропетровській області, що враховуються для перерахунку пенсій із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання та всіх інших додаткових щомісячних видів грошового забезпечення та премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 7, 14, 15, 16 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30.08.2017 (в редакції від 30.08.2017 року), суд приходить до висновку, що відповідач, у даних правовідносинах, діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, обґрунтовано та з врахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Отже, судом у даних правовідносинах не встановлено порушення відповідачем прав та інтересів позивача, у зв`язку з чим слід відмовити позивачеві у задоволені його позовних вимог у наведеній частині.

Також і виходячи з того, що у адміністративного суду відсутні обґрунтовані правові підстави для визнання протиправною бездіяльності відповідача, яка полягає у відмові виготовлення та направлення до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області оновлених довідок станом на 01.01.2018 року, на 01.06.2018 року, на 01.01.2019 року, на 13.03.2019 року про розмір грошового забезпечення позивача по посаді Начальник Управління Держспецзв`язку у Дніпропетровській області, що враховуються для перерахунку пенсій із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання та всіх інших додаткових щомісячних видів грошового забезпечення та премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 7, 14, 15, 16 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30.08.2017 (в редакції від 30.08.2017 року) (основної вимоги), а, відповідно, відсутні підстави для задоволення і похідних вимог позивача про зобов`язання відповідача підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області такі довідки та про встановлення судового контролю щодо виконання рішення, прийнятого за результатами розгляду цієї справи.

Враховуючи все вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність обґрунтованих правових підстав для задоволення даного адміністративного позову, у зв`язку з чим у задоволенні даного позову позивачеві слід відмовити повністю.

При прийнятті даного рішення, суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у справах "Салов проти України" (заява №65518/01 від06.09.2005; п.89), "Проніна проти України" (заява №63566/00 від18.07.2006; п.23) та "Серявін та інші проти України" (заява №4909/04 від10. 02.2010; п.58), яка полягає у тому, що принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) 09.12.1994, п.29).

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить із того, що відповідно до ч.1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України лише при задоволенні позову судові витрати покладаються на суб`єкта владних повноважень.

Отже, з урахуванням того, що у адміністративного суду відсутні підстави для задоволення позову, судові витрати по сплаті судового збору, понесені позивачем слід покласти на позивача за нормами ч.1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст. ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 134, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України у Дніпропетровській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити повністю.

Судові витрати покласти на позивача згідно вимог ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення, або протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення відповідно до вимог ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду набирає законної сили у строки, визначені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.О. Конєва