Справа № 640/25924/21
Суддя: Коротких Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2022-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Коротких А.Ю.,

суддів Сорочка Є.О.,

Чаку Є.В.,

при секретарі Дмитренко К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 серпня 2022 року про залишення позову без розгляду у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 серпня 2022 року залишено позов без розгляду.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Свої вимоги апелянт мотивує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного судового рішення неповно досліджено обставини, що мають значення для справи та неправильно застосовано норми процесуального права.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач двічі поспіль не з`явився у судові засідання, про які повідомлений належним чином, зважаючи на відсутність у матеріалах справи доказів поважності причин неприбуття позивача в підготовчі засідання, за умови ненадходження заяви про розгляд справи за його відсутності.

З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів не погоджується, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.09.2021 року відкрито провадження в адміністративній справі, яка призначена до розгляду без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Проте, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від від 25.10.2021 року, задовольняючи заяву відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи №640/25924/21 призначено за правилами загального позовного провадження в підготовче засідання на 22.11.2021 року о 15:00.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.01.2022 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи в судовому засіданні по суті на 28 лютого 2022 року.

Згідно з довідкою від 28 лютого 2022 року судове засідання у даній справі не проводилось, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось (а.с. 39).

В матеріалах справи міститься повістка про виклик позивача у судове засідання, призначене на 04.07.2022 року (а.с. 40), а також телефонограма від 31.05.2022 року, відповідно до якої представника позивача Демкович І.В. завчасно повідомлено про судове засідання засобами телефонного зв`язку, за номером телефону, який зазначений у позовній заяві (а.с. 42).

Згідно з довідкою від 04 липня 2022 року судове засідання у даній справі не проводилось (неявка сторін у судове засідання), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось (а.с. 44).

В матеріалах справи також міститься повістка про виклик позивача у судове засідання, призначене на 08.08.2022 року (а.с. 45), а також телефонограма від 05.07.2022 року, відповідно до якої представника позивача Демкович І.В. завчасно повідомлено про судове засідання засобами телефонного зв`язку, за номером телефону, який зазначений у позовній заяві (а.с. 47).

Проте, жодних доказів отримання позивачем або його представником зазначених повісток в матеріалах справи не міститься.

Отже, в судові засідання, які відбулися 04.07.2022 року та 08.08.2022 року позивач/представник позивача не з`явився; повідомлені про час та місце розгляду справи, на думку суду першої інстанції, належним чином (телефонограми від 31.05.2022 року та 05.07.2022 року); клопотань та звернень щодо відсутності в судовому засіданні, а також щодо розгляду справи за відсутності позивача подано не було.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 серпня 2022 року позов залишено без розгляду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно до ч.5 ст. 205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Зміст наведених норм процесуального законодавства для залишення позову без розгляду передбачає наявність таких обов`язкових умов: позивач належним чином повідомлений про дату, час і місце проведення судового засідання; позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки; неявка позивача перешкоджає розгляду справи по суті; від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності; відповідач не наполягає на розгляді справи по суті за відсутності позивача на підставі наявних у ній доказів.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанцій виходив з того, що справа призначалася до розгляду неодноразово, виклик позивача в судове засідання здійснювався із використанням засобу зв`язку, який був вказаний самим позивачем в позовній заяві.

Проте, колегія суддів звертає увагу на положення ч.1 ст. 124 КАС України, якими визначено, що судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями.

Судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється: 1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу; 2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному ст.. 129 цього Кодексу ( ч. 3 ст. 124 КАС України).

Відповідно до ч. 8 ст. 126 КАС України повістку вручено юридичній особі, якщо вона доставлена за адресою, внесеною до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, або за адресою, яка зазначена її представником, і це підтверджується підписом відповідної службової особи.

На підставі вищевказаного колегія суддів зазначає, що судом першої інстанції не було враховано, що ст. 124 КАС України встановлено загальне правило здійснення судового виклику осіб, які беруть участь у справі, шляхом надсилання повісток на їх адреси рекомендованою кореспонденцією або кур`єром зі зворотною розпискою. Доказом вручення повістки, а відтак і доказом повідомлення особи про дату, час і місце судового розгляду справи, є зворотна розписка в отриманні повістки, підтверджена підписом, зокрема відповідної службової особи (в разі направлення повістки юридичній особі).

За письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві (ч. 1 ст. 129 КАС України).

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що відкладаючи розгляд справи у зв`язку з неявкою позивача, суд першої інстанції вирішив повідомити учасників справи про дату, час та місце проведення судового засідання засобами телефонного зв`язку.

При цьому заяви позивача про надсилання тексту повістки телефонограмою у справі немає.

Таким чином, позивач не був повідомлений належним чином про дату та час судових засідань, призначених на 04.07.2022 року та 08.08.2022 року.

Судом першої інстанції залишено без розгляду позовну заяву позивача у звязку з повторною неявкою в судове засіданні, однак в супереч наведеним нормам КАС України, позивач не був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, що не відповідає положенням ст. 129 Конституції України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що право бути почутим є одним з ключових принципів процесуальної справедливості, яка передбачена статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Учасник справи повинен мати можливість захистити свою позицію в суді. Така можливість сприяє дотриманню принципу змагальності через право особи бути почутою та прийняттю обґрунтованого і справедливого рішення.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини від 15.05.2008 року у справі «Надточій проти України» (заява N 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (пункт 26 рішення).

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 29.11.2019 року у справі № 320/7041/18, від 26.04.2018 року у справі № 800/54/17

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів зазначає, що жодних доказів повідомлення учасників справи про розгляд справи, призначений на 04.07.2022 року та 08.08.2022 року, шляхом надсилання повісток відповідно до ст. 124 КАС України матеріали справи не містять.

За таких обставин, колегія суддів доходить висновку про відсутність у суду першої інстанції підстав доказів належного повідомлення позивача про дату, час та місце такого розгляду і, відповідно, про відсутність підстав для розгляду справи.

Ухвалюючи рішення у справі, суд першої інстанції викладені вимоги законодавства до уваги не взяв, розглянувши справу за відсутності позивача чи його представника, щодо якого відсутні докази належного повідомлення про дату, час і місце розгляду справи по суті.

Отже, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про залишення позовної заяви без розгляду, чим порушив норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

За таких обставин колегія суддів доходить висновку, що судом першої інстанції при вирішенні питання про залишення позову без розгляду було порушено норми процесуального права, у зв`язку з чим вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, ухвалу суду першої інстанції скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 240, 242-244, 250, 268, 272, 287, 308, 312, 320, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 серпня 2022 року - скасувати.

Справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії направити до Окружного адміністративного суду міста Києва для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: Коротких А.Ю.

Судді: Сорочко Є.О.

Чаку Є.В.

Повний текст виготовлено: 12 грудня 2022 року.