Справа № 520/5204/22
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2022-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

14 грудня 2022 р. № 520/5204/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Полях Н.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції (, вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, зобов`язання нарахувати та виплатити середній заробіток за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 27.05.2022 р. №319 в частині застосування до інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 07.06.2022 №831о/с про звільнення зі служби в поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції;

- поновити з 12.06.2022 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаді інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції;

- зобов`язати Департамент патрульної поліції нарахувати та виплатити на користь старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції середній заробіток за час його вимушеного прогулу.

В обґрунтування позову зазначив, що службове розслідування як таке, щодо інспектора ОСОБА_1 не проводилось, то ніхто і не з`ясовував питання щодо причин його відсутності на службі. При винесенні вказаного наказу також не були взяті до уваги і причини особистого характеру позивача, які спричинили для позивача стан крайньої необхідності. Так, надане в ході службового розслідування пояснення ОСОБА_1 , щодо виконання ним всіх команд свого безпосереднього начальника стосовно несення служби взагалі не були взяті до уваги ні самим службовим розслідуванням, ні оспорюваним наказом №319 від 27.05.2022. Не був взятий до уваги зазначений в поясненні ОСОБА_1 , і наказ начальника Управління патрульної поліції про можливість патрульних здійснити евакуацію своїх родин в Дніпропетровськ, або ж знаходитись дома в зв`язку з припиненням діяльності Управління патрульної поліції. Незважаючи на те, що в поясненні ОСОБА_1 , було детально розписано майже погодинно кожний його день в період з 24.02.2020 до 08.03.2022 це пояснення не було взято до уваги, зазначені в ньому обставини як щодо неможливості прибуття позивача до місця дислокації Управління в зв`язку з важкими обстрілами міста так і про факт перебування позивача у стані крайньої необхідності, обумовленої необхідністю евакуації його дружини та малолітньої дитини до Тернопільської області, не перевірялись і оцінка їм не давалась. Фактично службовою перевіркою зазначені позивачем причини його відсутності на службі взагалі жодним чином не перевірялись. Крім того, в оспорюваному наказі зазначається, що позивач не вийшов на службу з 25.02.2022 по 07.03.2022. Однак, інспектор Дімнич Р.І., як і решта патрульних, ніс службу не щоденно, а у змінному режимі. І відповідно до наявного в управлінні графіку він мав нести службу лише у визначені ним дні, а не суцільно з 25.02.2022 по 07.03.2022 як вказано у зазначеному наказі, який жодним чином не врахував існуючий в Управлінні патрульної поліції графік позмінної служби патрульних. Отже, вказаним наказом позивачу ОСОБА_1 , інкримінується невихід на службу в ті дні, які не були передбачені графіком несення служби, що саме по собі свідчить про незаконність оспорюваного наказу №319 від 27.05.2022. Крім того, як вбачається із змісту самого оспорюваного наказу №319 від 27.05.2022 службове розслідування щодо позивача ОСОБА_1 , і ще 39-ти патрульних було призначено 14.05.2022, а закінчено 27.05.2022 винесенням оспорюваного наказу. А між тим, провести за дві неділі службове розслідування щодо 40 патрульних, встановити причини їх невиходу на службу, перевірити їх пояснення, направивши відповідні запити та отримавши відповідні на них, - нереально, це неможливо фізично. І отже це є прямим доказом того, що службове розслідування, на підставі висновків якого було видано оспорюваний наказ від 27.05.2022 №319, фактично не проводилось. Про факт не проведення службового розслідування свідчить і те, що на запит ОСОБА_1 , про надання йому для ознайомлення матеріалів службового розслідування відповідач не надав жодної відповіді, тим самим відмовивши позивачу у його праві на ознайомлення. Наказом від 07.06.2022 №831о/с начальника Департаменту патрульної поліції відповідно до пункту 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" звільнено зі служби в поліції по Управлінню патрульної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №2, з 11 червня 2022 року. Проте, оскільки вказаний наказ винесено на підставі наказу від 27.05.2022 №319, який в частині звільнення ОСОБА_1 , є протиправним, то отже є протиправним і наказ від 07.06.2022 №831о/с, так як він носить похідний від нього характер. І отже вказаний наказ також є протиправним та має бути скасований судом, оскільки він суперечить приписам ч. 2 ст. 19 Конституції України та ч. 1 ст. 8 Закону України "Про Національну поліцію", відповідно до яких органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

Сторони були належним чином повідомлені про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного провадження у справі.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача наголосив на тому, що особовий склад УПП в Харківській області ДПП був негайно викликаний до місця дислокації та залучений до виконання завдань територіальної оборони м. Харкова. Позивач був відсутній на службі 25.02.2022 року, 26.02.2022 року, 27.02.2022 року, 28.02.2022 року, 03.03.2022 року та 07.03.2022 року, тому т.в.о. заступника начальника ВМАЗ УПП в Харківській області ДПП капітаном поліції ОСОБА_2 та заступником начальника управління - начальником ВМАЗ УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції Диняком Я.В., у приміщенні тимчасового перебування УПП в Харківській області ДПП, розташованого за адресою: м. Харків, вулиця Пушкінська, 2А, у присутності начальника УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Стрижак А.О., т.в.о. заступника начальника управління - начальника ВЧС УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Приходька І.В., складено акти про відсутність на службі позивача у вищезазначені дні. Відповідно до наказу УПП в Харківській області ДПП "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" від 09.03.2022 № 87 за фактом можливого порушення позивачем службової дисципліни проведене службове розслідування, за результатами якого прийнято рішення про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції (наказ ДПП від 09.03.2022 № 130). На підставі викладеного просив відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

У відповіді на відзив позивач наголосив на тому, що як випливає із доданої відповідачем до свого відзиву на позов довідки №1359 від 15.08.2022 про доходи ОСОБА_1 , він за період лютого 2022 року ніс службу в усі дні, передбачені графіком служби, отримавши за це місячне грошове утримання у розмірі 14 822, 34 грн. Грошове забезпечення у такому ж розмірі він отримав і у січні 2022 року. Таким чином, викладене є безспірним документальним доказом того, що інспектор Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП ОСОБА_1 , жодних прогулів в лютому 2022 року не вчиняв. Що стосується складених щодо ОСОБА_1 , актів про його відсутність на службі, то вони, по перше, повністю спростовуються вищезазначеною довідкою Департаменту патрульної поліції №1359 від 15.08.2022 про доходи позивача за лютий 2022 року, а по друге, вказані акти містять очевидні ознаки підробки. Більше того, в самих актах, складених щодо ОСОБА_1 , в період з 25.02.2022 по 28.02.2022, а також в актах за 03.03.2022 та 07.03.2022 міститься примітка такого змісту "Акт складено в одному примірнику, який долучається до матеріалів службового розслідування". Проте службове розслідування щодо ОСОБА_1 , як вбачається із його висновків здійснювалось лише в період з 14.05.2022 по 26.05.2022. А саме ця обставина є доказом того, що вищевказані акти складались "задніми" числами, тобто не в лютому 2022 року, а в травні 2022 року, коли вже було розпочате службове розслідування в матеріалах службового розслідування взагалі відсутні графіки несення служби позивачем. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

У запереченнях на адміністративний позов, представник відповідача наголосив на тому, що надана відповідачем до суду довідка про доходи №1359 жодним чином не може спростовувати факт відсутності позивача на службі та самоусунення останнього від виконання службових обов`язків 25.02.2022, 26.02.2022, 27.02.2022, 28.02.2022, 03.03.2022 та 07.03.2022 року. Зазначені позивачем недоліки актів не є суттєвими та не впливають на їх зміст, а зафіксовані в них відомості не спростовуються як позивачем, так і матеріалами службового розслідування і не можуть вказувати на неналежність їх як доказу. Наявні в матеріалах службового розслідування та надані до суду акти відповідають розстановкам сил та засобів УПП в Харківській області ДПП, які в свою чергу узгоджуються з графіками несення служби особового складу УПП в Харківській області ДПП, що повністю спростовує твердження позивача про фальсифікацію цих матеріалів. Наголосив на тому, що позивач не заперечує факт надання пояснення та особисто викладені в них обставини. Надані до суду скріншоти, переписки невідомих осіб від 27.03.2022 року взагалі не спростовують обставин отримання будь-яких пояснень під час проведення службового розслідування, призначеного наказом ДПП від 14.05.2022 року №579, так як це спілкування відбулося задовго до дати призначення розслідування. За наявності затвердженого графіку несення служби особового складу УПП в Харківській області ДПП, розстановки сил та засобів УПП в Харківській області ДПП та відповідних наказів керівництва УПП в Харківській області ДПП, позивач повинен був усвідомлювати обов`язковість несення служби. Жодних підтверджень про звернення до керівництва УПП в Харківській області ДПП про неможливість несення служби у зазначені дні та отримання дозволу на виїзд з місця несення служби позивач не надав. Твердження позивача, що керівництво УПП в Харківській області ДПП покинуло місто Харків та дозволило не виходити на службу є таким, що не відповідає дійсності. Представник відповідача звернув увагу на те, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень, яка передбачає службу у святкові та вихідні дні, службу позмінно, службу з нерівномірним графіком, службу в нічний час. На підставі викладеного просив відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

У письмових поясненнях позивач наголосив на протиправності дій відповідача. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Суд наголошує, що до суду від представника відповідача було подано заяву про поновлення процесуального строку на подання відзиву.

Суд зазначає, що Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України Про продовження строку дії воєнного стану в Україні від 14.03.2022 № 133/2022 передбачено продовження строку дії воєнного стану з 05 години 30 хв. 26 березня строком на 30 діб.

Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, тобто до 25 травня 2022 року.

Указом Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, тобто до 23 серпня 2022 року.

Указом Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 07 листопада 2022 року №757/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Зважаючи на введення на території України воєнного стану, суд дійшов висновку про задоволення клопотання представника відповідача заяви про поновлення процесуального строку на подання відзиву.

Керуючись приписами ст. 171, 257, 258 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 262 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Судом встановлено, що позивач проходи службу в УПП в Харківській області ДПП.

Позивач був відсутній на службі 25.02.2022 року, 26.02.2022 року, 27.02.2022 року, 28.02.2022 року, 03.03.2022 року та 07.03.2022 року, тому т.в.о. заступника начальника ВМАЗ УПП в Харківській області ДПП капітаном поліції Барибіним С.С. та заступником начальника управління - начальником ВМАЗ УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції Диняком Я.В., у приміщенні тимчасового перебування УПП в Харківській області ДПП, розташованого за адресою: м. Харків, вулиця Пушкінська, 2А, у присутності начальника УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Стрижак А.О., т.в.о. заступника начальника управління - начальника ВЧС УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Приходька І.В., складено акти про відсутність на службі позивача у вищезазначені дні.

Відповідно до наказу УПП в Харківській області ДПП "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" від 09.03.2022 № 87 за фактом можливого порушення позивачем службової дисципліни проведене службове розслідування, за результатами якого прийнято рішення про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції (наказ ДПП від 09.03.2022 № 130).

На підставі наказу начальника ДПП "Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків" від 14.05.2022 № 579 розпочато службове розслідування стосовно можливого порушення окремими працівниками УПП в Харківській області ДПП службової дисципліни, серед яких був позивач.

Під час проведення службового розслідування Дисциплінарною комісією встановлено, що позивач був відсутній на службі 25.02.2022 року, 26.02.2022 року, 27.02.2022 року, 28.02.2022 року, 03.03.2022 року та 07.03.2022 року. Ці обставини зафіксовані та підтверджуються зазначеними актами.

Також відповідно до розстановок сил та засобів роти № 1 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП, позивач не виходив на службу у вищезазначені дні.

З метою більш детального встановлення обставин та причин, що призвели до можливого порушення службової дисципліни з боку старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , а також реалізації його права на захист, засобами електронної комунікації 14.05.2022 № 288з/41/14/02-2022 направлено виклик про необхідність прибуття о 10.00 18.05.2022 за адресою: АДРЕСА_2 для надання відповідних письмових пояснень в рамках проведення службового розслідування, призначеного наказом ДПП "Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків" від 14.05.2022 № 579.

Старший лейтенант поліції ОСОБА_1 18.05.2022 року надав письмові пояснення, в яких зазначив, що 23.02.2022 заступив на службу у нічну зміну у складі екіпажу № 1111. Наголосив, що 24.02.2022 близько 09:00 надійшла команда від командира роти прибути до станції метрополітену "Київська".

В той же день, 24.02.2022 року, близько 20:00 надійшла команда від командира роти, що всі йдуть додому.

Позивач 25.02.2022 перебуваючи вдома зі своєю сім`єю за адресою: АДРЕСА_3 близько 21:30 отримав повідомлення у ротному чаті від командира роти, яке він переслав від начальника УПП в Харківській області ДПП в якому повідомлялось про те, що всі працівники УПП в Харківській області ДПП знаходяться вдома, хто бажає виїхати треба це зробити в напрямку Дніпра, інший напрямок є небезпечним.

Позивач, 26.02.2022 перебував вдома зі своєю сім`єю за вказаною вище адресою, близько о 23:00 отримав інформацію про те, що треба заступати на службу 27.02.2022 року. У вказану дату з причини того, що громадський транспорт не працював і ніякої змоги добратися до ТРЦ "Нікольський" не було, позивач вирішив йти пішки.

Під час пішого пересування містом було чутно гучні обстріли, через що довелось чекати в укритті, а саме на станції метрополітену "Академіка Барабашова".

В період часу з 09:00 по 10:00 повідомили про те, що поблизу ТРЦ "Нікольський" йде бій та повідомили, що приходити не треба з причини того, що це небезпечно для життя.

Як пояснив позивач 28.02.2022 ніяких команд від керівництва не було, тому останній знаходився вдома зі своєю сім`єю за зазначеною адресою.

Командир роти 01.03.2022 повідомив, що заступати на службу треба 02.03.2022 року. Після чого близько 19:30 командир роти повідомив, що заступати на службу треба 03.03.2022 замість 02.03.2022 року.

Позивач пояснив, що в ніч з 02.03.2022 року по 03.03.2022 року були дуже щільні обстріли Салтівського житлового масиву, через що останній зі своєю сім`єю був вимушений стати переселенцем з причини того, що в місті Харкові не має близьких родичів, у яких позивач міг би залишити свою сім`ю в безпеці.

Позивачем 03.03.2022 року прийнято рішення евакуювати дружину та свою 4-річну дитину, яка на той момент хворіла. Позивач зі своєю дитиною та дружиною виїхав з метою їх евакуації. Близько, 10.00 позивач повідомив ОСОБА_3 , яка займалась збором інформації по особовому складу, що виїхав евакуювати свою родину.

ОСОБА_1 пояснив, що дорога зайняла 3 доби, з причини того, що були дуже сильні затори на дорозі та проблеми з пальним.

Позивач 04.03.2022 року повідомив командиру роти що зараз евакуює свою родину та дружину на що отримав відповідь, що в нього є 3 дні та його чекають на службі.

Позивач 05.03.2022 року пояснив, що привіз свою сім`ю в Тернопільську область близько 22:30. Позивач 07.03.2022 близько 18.00 виїхав на потязі з Тернополя до Харкова.

ОСОБА_1 08.03.2022 року приїхав до м. Харкова та сповістив командира роти, який йому сказав, щоб опитуваний подзвонив інспектору ОСОБА_4 та повідомив, що він приїхав, що позивач і виконав, на що отримав відповідь, що його відмічено, як прибувшого до міста Харкова.

Лейтенант поліції ОСОБА_1 09.03.2022 дізнався від заступника командира роти, що його звільнено з лав Національної поліції України та в цей же день до місця проживання приїхав командир роти, якому останній здав посвідчення.

Дисциплінарною комісією був опитаний командир роти № 1 батальйону №2 УПП в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_5 , який пояснив, що інспектор взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 відповідно до дислокації сил та засобів роти № 1 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП з 25.02.2022 року по 09.03.2022 року не виходив на службу. Старший лейтенант поліції ОСОБА_1 був повідомлений засобами телефонного зв`язку та за допомогою месенджеру "Telegram" про необхідність заявитися для несення служби. Старший лейтенант поліції ОСОБА_1 пояснював причину невиходу на службу тим, що вивозив свою родину.

Окрім того дисциплінарною комісією був опитаний заступник командира батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_6 , який пояснив що інспектор взводу № 1 роти № 1 батальйоцу № 2 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 відповідно до дислокацій сил та засобів роти № 1 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП з 25.02.2022 по 09.03.2022 не виходив на службу. Старший лейтенант поліції ОСОБА_1 був повідомлений у телефонному режимі та у месенджері "Telegram" про необхідність з`явитися для несення служби. Старший лейтенант поліції ОСОБА_1 пояснив, що не має змоги нести службу та бажає щось змінити у своєму житті.

Інших обставин, що свідчать про поважність відсутності на службі з 25.02.2022 року по 07.03.2022 року інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції Дімнича Романа Ігоревича піж час службового розслідування не встановлено.

Жодних документів на підтвердження наявності поважних причин відсутності на службі позивачем надано не було.

Таким чином дисциплінарна комісія встановила, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 в період з 25.02.2022 року по 07.03.2022 року самоусунувся від виконання основних та додаткових завдань, покладених на ДПП в умовах правового режиму воєнного стану, оголошеного на всій території України, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Згідно із змістом наказу Департаменту патрульної поліції №319 від 27.05.2022 року за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1,2,4,5,8 та 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної ч. 1 ст. 64 Закону України "Про Національну поліцію", п.1 та п. 2 ч. 1 ст. 18, ч. 2 ст. 24 Закону України "Про Національну поліцію", абз. 2 та абз. 3 п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179, відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Відповідно до наказу №831 о/с від 07.06.2022 року, згідно з п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

Не погоджуючись із наказом Департаменту патрульної поліції від 27.05.2022 р. №319 в частині застосування до інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та наказом Департаменту патрульної поліції від 07.06.2022 №831о/с про звільнення зі служби в поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції та вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся із зазначеним позовом до Харківського окружного адміністративного суду.

Суд з приводу спірних відносин зазначає наступне.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовані Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), Законом України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII), Порядком проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі Порядок №893).

Згідно з ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Відповідно до ч. 1 ст. 23 Закону № 580-VIII поліція відповідно до покладених на неї завдань: виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення (пункт 2); вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення (пункт 3); у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання (пункт 8).

Виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом (частина 1 статті 24 Закон № 580-VIII).

Приписами ч. 2 ст. 24 Закону № 580-VIII встановлено, що у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Відповідно до абз. 2 ст. 17 Конституції України визначає, що забезпечення державної безпеки і захист державного кордону України покладаються на відповідні військові формування та правоохоронні органи держави, організація і порядок діяльності яких визначаються законом.

Згідно з ч. 1 ст. 64 Закону № 580-VIII. Особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Приписами ч. 1 та ч. 2 статті 19 Закону №580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно вимог п. 1, 2, 4, 8, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, поліцейський зобов`язаний: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Згідно з ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Відповідно до вимог абзаців другого та третього пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 (далі - Правил етичної поведінки) під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Згідно з ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок проведення службових розслідувань в органах поліції, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення станом на час виникнення спірних правовідносин визначався Порядком проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі Порядок №893).

Пунктом 2 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до п. 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з п. 7 розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частиною 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно з ч. 2, 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Отже, підставою для застосування дисциплінарного стягнення є вчинення дисциплінарних проступків, зокрема, невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Судом встановлено, що позивач був відсутній на службі 25.02.2022 року, 26.02.2022 року, 27.02.2022 року, 28.02.2022 року, 03.03.2022 року та 07.03.2022 року, тому т.в.о. заступника начальника ВМАЗ УПП в Харківській області ДПП капітаном поліції Барибіним С.С. та заступником начальника управління - начальником ВМАЗ УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції Диняком Я.В., у приміщенні тимчасового перебування УПП в Харківській області ДПП, розташованого за адресою: м. Харків, вулиця Пушкінська, 2А, у присутності начальника УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Стрижак А.О., т.в.о. заступника начальника управління - начальника ВЧС УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Приходька І.В., складено акти про відсутність на службі позивача у вищезазначені дні. Відповідно до наказу УПП в Харківській області ДПП "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" від 09.03.2022 № 87 за фактом можливого порушення позивачем службової дисципліни проведене службове розслідування, за результатами якого прийнято рішення про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції (наказ ДПП від 09.03.2022 № 130).

Тобто, позивач в перші дні війни та в подальшому, нехтуючи Присягою, порушуючи обов`язок служити Українському народу, сумлінно виконувати свої службові обов`язки, визначені статтею 23 Закону України "Про Національну поліцію" прийняв рішення не з`являтися на службу, не отримав дозволу керівництва залишити службу, самоусунувся від виконання основних та додаткових завдань покладених на Департамент патрульної поліції в умовах правового режиму воєнного стану, оголошеного на всій території України, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Щодо посилання позивача про відсутність організаційних дій та фактичне припинення несення служби особовим складом УПП в Харківській області ДПП у період воєнного стану у місті Харкові та неправомірності дій відповідача, суд зазначає наступне.

Працівники роти УПП в Харківській області ДПП заступали на чергування 25.02.2022 року, 26.02.2022 року, 27.02.2022 року, 28.02.2022 року, 03.03.2022 року та 07.03.2022 року, що підтверджується розстановками сил та засобів роти № 1 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП та несли службу у посиленому режимі у зв`язку з воєнним станом оголошеним на всій території України.

Отже, позивач, відповідно до займаної посади повинен був реалізовувати свої повноваження виключно на території міста Харків та Харківської області.

Для виконання службових завдань поза місцем постійної служби в іншому населеному пункті та на певний строк для поліцейського передбачені службові відрядження.

Тобто, підставою для службового відрядження є перш за все наказ, підписаний керівником органу поліції ДПП в період з 25.02.2022 року по 07.03.2022. Позивач у службові відрядження в інший населений пункт не направлявся, відповідний наказ не видавався. При цьому позивач самовільно залишив територію міста Харкова та без погодження.

Відповідно до частини четвертої статті 2 Дисциплінарного статуту - під час виконання службових обов`язків поліцейський підпорядковується лише своєму: посередньому та прямому керівникові.

Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 було введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб. Затверджений Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-IX.

Відповідно до Указу Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 строк дії воєнного стану в Україні було продовжено із 05.30 26.03.2022 строком на 30 діб. Затверджений Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 15.03.2022 № 2119-IX.

Згідно до Указу Президента України від 18.04.2022 № 259/2022 строк дії воєнного стану в Україні було продовжено із 05.30 25.04.2022 строком на 30 діб. Затверджений Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 21.04.2022 № 2212-IX. Відповідно до якого Міністерство внутрішніх справ України зокрема в особі Національної поліції України, яка є структурним підрозділом зобов`язано запровадити та здійснювати передбачені Законом України "Про правовий режим воєнного стану" заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Згідно з вимогами ст. 17 Закон України "Про правовий режим воєнного стану", органи державної влади України, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, громадські об`єднання, а також громадяни зобов`язані сприяти діяльності військового командування та військових адміністрацій у запровадженні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану на відповідній території.

Судом встановлено та не заперечується сторонами, що позивач склав Присягу на вірність Українському народові, згідно з якої присягає вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Суд акцентує увагу на тому, що відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 23 Закону України "Про Національну поліцію", поліція відповідно до покладених на неї завдань: бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.

Згідно ч. 2 ст. 24 Закону України "Про Національну поліцію", у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ (далі Дисциплінарний статут Національної поліції України), службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно пунктів 1, 2, 4, 8, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України поліцейський зобов`язаний: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Відповідно до пункту 24 постанови Пленуму Верховного суду України "Про практику

розгляду судами трудових спорів" № 9 від 06.11.1992, прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого часу, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин.

Відповідно до вимог наказу Національної поліції України від 08.04.2022 №242 "Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану", усім працівникам підрозділів Національної поліції України установлено шестиденний робочий тиждень та відмінено вихідний день суботу і святкові дні.

Вказані вимоги позивачем проігноровані та не виконані. У робочі дні, а саме 25.02.2022 року, 26.02.2022 року, 27.02.2022 року, 28.02.2022 року, 03.03.2022 року та 07.03.2022 позивач був відсутній на службі без поважних причин.

Під час проведення розслідування, комісією, обставин, що пом`якшують відповідальність позивача не встановлено.

Дисциплінарною комісією були взяті до уваги усі істотні та суттєві поза розумним сумнівом аспекти, котрі здатні вплинути на міру відповідальності особи.

Отже, підсумовуючи наведене, вбачається, що дисциплінарна комісія у даному конкретному випадку обставини діяння позивача з`ясувала повно та оцінила вірно, вчинене поліцейським діяння в частині безпідставного не виходу на службу та епізоду порушення Присяги поліцейського кваліфікувала правильно, норми закону визначила як належні, зміст норми права витлумачила відповідно до їх дійсної суті, а, відтак, забезпечила дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (засадничих гарантій притягнення особи до відповідальності не порушила).

Відповідно до статті 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Висновок службового розслідування затверджено.

Згідно із змістом наказу Департаменту патрульної поліції №319 від 27.05.2022 року до за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1,2,4,5,8 та 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної ч. 1 ст. 64 Закону України "Про Національну поліцію", п.1 та п. 2 ч. 1 ст. 18, ч. 2 ст. 24 Закону України "Про Національну поліцію", абз. 2 та абз. 3 п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179, відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції Дімнича Романа Ігоревича застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Відповідно до наказу №831 о/с від 07.06.2022 року, згідно з п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

Відповідно до частини першої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. У випадку незастосування крайнього заходу до поліцейського, який вчиняв прогули у той час коли необхідно було боронити народ України та виконувати свої поліцейські обов`язки у стані підвищеної готовності, це стало б негативним прикладом для інших поліцейських та могло дати їм привід думати, що вони теж можуть безкарно вчиняти такі дії, які вчинив позивач.

Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним

службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, у розумінні ч.1 ст.12 Статуту визнається дисциплінарним проступком.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків ч. 2 ст.14 Статуту передбачено проведення службового розслідування, під яким відповідно до ч.1 ст.14 цього ж статуту розуміється діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. У спірних правовідносинах службове розслідування було призначено та проведено.

Недоліки в організації службового розслідування, а також нездоланні та непереборні

дефекти у результатах службового розслідування відсутні.

Ознак порушення прав та інтересів заявника у ході службового розслідування матеріали справи не містять.

За правилами ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

У силу ч. 3 ст.19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Окрім того, відповідно до ч.8 ст.19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Суд дійшов висновку, що у процедурі дисциплінарного провадження відносно поліцейських законодавець наділив свободою адміністративного розсуду одразу двох учасників, а саме: дисциплінарну комісію та керівника, дискреція кожного з яких є вільною, самостійною і незалежною один від одного (тобто межі дискреції цих суб`єктів дисциплінарного провадження не перетинаються, а вчинені адміністративні волевиявлення не мають безумовно імперативного характеру).

Повноваження керівників поліції з приводу накладення дисциплінарних покарань розмежовані приписами ст.20 Дисциплінарного статуту, згідно з якою керівник Національної поліції України уповноважений застосовувати дисциплінарні стягнення, передбачені цим Статутом, до всіх поліцейських (ч.3 ст.20); інші керівники застосовують дисциплінарні стягнення в межах повноважень, визначених керівником Національної поліції України (ч.4 ст.20).

Дисциплінарна комісія у даному конкретному випадку обставини діяння поліцейського з`ясувала повно, оцінила вірно, вчинене поліцейським діяння кваліфікувала правильно, норму закону визначила належну, зміст норми права витлумачила відповідно до її дійсної суті, а, відтак, забезпечила дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (засадничих гарантій притягнення особи до відповідальності не порушила).

Так, Дисциплінарною комісією були взяті до уваги усі суттєві поза розумним сумнівом аспекти, котрі здатні вплинути на міру відповідальності поліцейського.

Суд зазначає, що дійсно запровадження воєнного стану, наявність бойових дій на території України, дійсно створює загрозу для життя та здоров`я людей, які перебувають на території України.

Разом з тим, позивач погодившись проходити службу в поліції добровільно погодився на усі ризики пов`язані з проходженням такої служби, взяв на себе зобов`язання мужньо і вправно служити народу України, але фактично на даний час взяті на себе обов`язки не виконує.

Також, суд зазначає, що вчинений дисциплінарний проступок є суттєвим, оскільки він полягає не лише у не виконанні, а і у самоусуненні від виконання службових обов`язків, невиході на службу, неможливості використання позивача на службі в умовах воєнного стану, коли існує велика потреба у правоохоронних органах.

Зазначене безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів національної поліції з боку суспільства.

Верховний Суд в постанові від 02.10.2018 у справі № 815/4463/17 зазначив, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що відповідач діяв у спосіб та у межах своїх повноважень, а спірний наказ Департаменту патрульної поліції наказ Департаменту патрульної поліції від 27.05.2022 р. №319 в частині застосування до інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліціїє правомірним та не підлягає скасуванню.

Суд наголошує, що позовні вимоги визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 07.06.2022 №831о/с про звільнення зі служби в поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції; поновити з 12.06.2022 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаді інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції; зобов`язати Департамент патрульної поліції нарахувати та виплатити на користь старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 інспектора взводу №1 роти №1 батальйону №2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції середній заробіток за час його вимушеного прогулу є похідними.

Приписами пункту 23 частини 1 статті 4 КАС України встановлено, що похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Отже, задоволення позову залежить від скасування наказу від 27.05.2022 р. №319. Оскільки правомірність похідного залежить від правомірності основного, а похідне не породжує прав і обов`язків без основного, суд зробив висновок про правомірність основної вимоги (правомірність наказу від 27.05.2022 №319).

Отже, оскільки основна вимога не підлягає задоволенню, то й похідні вимоги також не підлягають задоволенню.

Зазначений висновок суду узгоджується із правовою позицією КАС у складі Верховного Суду (постанова від 05 травня 2021 року у справі №160/1505/20).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до приписів ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції (, вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, зобов`язання нарахувати та виплатити середній заробіток за час вимушеного прогулу відмовити в повному обсязі.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 14 грудня 2022 року.

Суддя Н.А. Полях