Справа № 120/5690/22
Суддя: Дончик Віталій Володимирович
Дата ухвалення: 2022-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

12 грудня 2022 р. Справа № 120/5690/22

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дончика Віталія Володимировича, розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу

в с т а н о в и в :

25.07.2022 року ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу.

Обґрунтовуючи позовні вимоги зазначив, що проходить службу в Національній поліції України з 2017 року, 3 2021 року перебуває на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

Вказав, що наказом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №64 від 19.07.2022 року "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських відділення №1 Вінницького районного управління патрульної поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області" до нього застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

На переконання позивача, вказаний наказ є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією не було належним чином з`ясовано всіх обставин справи та не враховано пояснення позивача, у зв`язку з чим звернувся з цим позовом до суду.

Ухвалою суду від 01.08.2022 року позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви.

04.08.2022 року на виконання вимог ухвали суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 08.08.2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у адміністративній справі, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

25.08.2022 року відповідачем 1 подано відзив на позовну заяву, в якому останній заперечує щодо задоволення даного адміністративного позову. Зокрема вказав, що наказом №64 від 19.07.2022 року "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських відділення №1 Вінницького районного управління патрульної поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області" до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани, оскільки службовим розслідуванням встановлено неналежне виконання останнім покладених на нього обов`язків, порушення вимог Кодексу України про адміністративні правопорушення, наказу МВС України від 06.11.2015 року №1376 "Про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції".

З огляду на викладене, представник відповідача вважає, що підстави для задоволення даного адміністративного позову відсутні.

Ухвалою суду від 26.09.2022 року задоволено клопотання представника відповідача та залучено до участі у справі в якості співвідповідача Вінницьке районне управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

17.10.2022 року відповідачем 2 подано відзив на позовну заяву, в якому останній вважає позовні вимоги безпідставними та необґрунтованими. Вказав, що поліцейські за порушення службової дисципліни незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Враховуючи, що позивачем не належним чином виконувались його посадові обов`язки, оскаржуваний наказ є правомірним, а позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню.

Суд, вивчивши матеріали справи та оцінивши наявні у ній докази в їх сукупності встановив.

ОСОБА_1 проходить службу в Національній поліції України з 2017 року та перебуває на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

Довідкою №408/37/01-2022 від 29.06.2022 року "Про результати цільової перевірки відділення поліції №1 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області" встановлено, що під час вивчення організації роботи чергової частини (служби) ведення обліку доставлених, відвідувачів, та запрошених до відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції вибірковою перевіркою встановлено, що 22.04.2022 року поліцейськими доставлено до підрозділу поліції ОСОБА_2 для складання адміністративних матеріалів. Згідно Інформаціно-комунікаційної системи Інформаційного порталу Національної поліції відносно ОСОБА_2 позивачем складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 178 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Проте позивачем не було складено протокол затримання, не повідомлено центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги та не внесено запису до журналу обліку доставлених осіб, які вчинили адміністративні правопорушення.

Вказаною довідкою запропоновано начальнику Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області призначити службове розслідування, результати якого разом із висновками та наказом про застосування дисциплінарних стягнень надати до 22.07.2022 року.

Наказом №437 від 06.07.2022 року "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії за довідкою УГІ ГУНП від 29.06.2022 року №408/37/01-2022" наказано провести службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.

Висновком службового розслідування від 18.07.2022 року встановлено, крім іншого, що за фактами викладеними у листі, що надійшов з УПД ГУНП у Вінницькій області було опитано старшого дільничного офіцера поліції сектору превенцїї відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_1 , який пояснив, що 22.04.2022 він перебував на службі по охороні публічної безпеки і порядку. Під час патрулювання біля 22.40 на вул. Келецькій в м. Вінниці ним було виявлено невідомого громадянина, який перебував в стані алкогольного сп`яніння. Даний чоловік не мав при собі документів, що посвідчують його особу, після чого за добровільною згодою чоловіка, його було запрошено до відділення поліції №1 по вул. Пирогова, 46 в м. Вінниці для встановлення особи. В приміщення відділення поліції було встановлено особу запрошеного до відділення чоловіка. Ним виявився ОСОБА_3 , який був записаний до книги відвідувачів, запрошених та доставлених до відділення поліції №1 ВРУП та складено постанову за статтею 178 Кодексу України про адміністративні правопорушення. О 23:20 год. ОСОБА_3 покинув приміщення відділення поліції №1.

Крім цього, висновком встановлено неналежне виконання останнім покладених на нього обов`язків, порушення вимог Кодексу України про адміністративні правопорушення, наказу МВС України від 06.11.2015 року №1376 "Про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції".

Наказом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №64 від 19.07.2022 року "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських відділення №1 Вінницького районного управління патрульної поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області" до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

На переконання позивача, вказаний наказ є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки, на його думку, під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією допущено порушення, не було належним чином з`ясовано всіх обставин справи та не враховано пояснення позивача, у зв`язку з чим звернувся з цим позовом до суду.

Визначаючись щодо заявлених позовних вимог, суд виходить із наступного.

За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, регламентовано Законом України Про Національну поліцію.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону України від 02.07.2015 року №580-VIII Про Національну поліцію (далі - Закон №580-VIII) поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина перша та друга статті 19 Закону №580-VIII).

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII.

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).

Згідно статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина перша та друга статті 16 Дисциплінарного статуту).

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка;

3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;

4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є:

1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння;

2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення;

3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього;

4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку;

5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893.

Згідно з розділом VI Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості:

дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

підстава для проведення службового розслідування;

форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:

обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;

пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;

обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначається, зокрема, висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Судом встановлено, що службове розслідування призначено Наказом №437 від 06.07.2022 року "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії за довідкою УГІ ГУНП від 29.06.2022 року №408/37/01-2022".

Висновком службового розслідування від 18.07.2022 року встановлено неналежне виконання позивачем покладених на нього обов`язків, порушення вимог Кодексу України про адміністративні правопорушення, наказу МВС України від 06.11.2015 року №1376 "Про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції".

Зокрема, встановлено, що позивачем не складено протокол затримання, не повідомлено центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги та не внесено запису до журналу обліку доставлених осіб, які вчинили адміністративні правопорушення.

Надаючи правову оцінку встановленим порушення, суд зазначає наступне.

Наказом МВС України від 06.11.2015 року №1376 "Про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції" встановлено порядок оформлення в органах Національної поліції України, у тому числі в їх структурних (відокремлених) підрозділах, матеріалів про адміністративні правопорушення, порядок розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також визначає порядок контролю за дотриманням законодавства під час оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення (крім правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху).

Відповідно до статті 260 Кодексу України про адміністративні правопорушення у випадках, прямо передбачених законами України, з метою припинення адміністративних правопорушень, коли вичерпано інші заходи впливу, встановлення особи, складення протоколу про адміністративне правопорушення у разі неможливості складення його на місці вчинення правопорушення, якщо складення протоколу є обов`язковим, забезпечення своєчасного і правильного розгляду справ та виконання постанов по справах про адміністративні правопорушення допускаються, крім іншого, адміністративне затримання особи.

Статтею 261 Кодексу України про адміністративні правопорушення встановлено, що про адміністративне затримання складається протокол, в якому зазначаються: дата і місце його складення; посада, прізвище, ім`я та по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу затриманого; час і мотиви затримання. Протокол підписується посадовою особою, яка його склала, і затриманим.

Аналіз вказаних норм дає підстави стверджувати, що у випадках неможливості складення протоколу про адміністративне правопорушення у зв`язку із необхідністю встановлення особи, особа підлягає адміністративному затриманню, що, згідно статті 261 Кодексу України про адміністративні правопорушення, є підставою для складення протоколу затримання.

Зазначене кореспондується також із пунктом 3 розділу 3 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції.

Крім цього, пунктом 2 розділу 3 вказаної Інструкції встановлено, що відомості стосовно осіб, які вчинили адміністративні правопорушення та яких доставлено до органу поліції, фіксуються в журналі обліку доставлених осіб, які вчинили адміністративні правопорушення (додаток 4), який за наявності технічної можливості ведеться в електронній формі.

Органи (посадові особи), правомочні здійснювати адміністративне затримання, про кожний випадок адміністративного затримання осіб інформують у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, центри з надання безоплатної вторинної правової допомоги, крім випадків, якщо особа захищає себе особисто чи запросила захисника.

Отже, що у випадках затримання особи з метою встановлення такої особи, обов`язковим є складення протоколу, внесення відомостей в журналі обліку доставлених осіб та інформування центрів з надання безоплатної вторинної правової допомоги, крім випадків, якщо особа захищає себе особисто чи запросила захисника.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, 22.04.2022 року під час патрулювання позивачем було виявлено невідомого громадянина, який перебував в стані алкогольного сп`яніння. Оскільки, дана особа не мала при собі документів, що посвідчують його особу, його було запрошено до відділення поліції №1 по вул. Пирогова, 46 в м. Вінниці для встановлення особи. В приміщення відділення поліції було встановлено особу запрошеного до відділення чоловіка, який був записаний до книги відвідувачів, запрошених та доставлених до відділення поліції №1 ВРУП та складено постанову за статтею 178 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Разом з тим, в порушення статті 261 Кодексу України про адміністративні правопорушення та Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції позивачем, як посадовою особою, не складено протокол затримання, не внесено даних в журналі обліку доставлених осіб, які вчинили адміністративні правопорушення та не повідомлено центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Суд критично оцінює твердження позивача стосовно того, що протокол затримання складається в тих випадках, коли особа затримана та їй повідомлено про час, дату, місце затримання та якщо особа перебуває в приміщенні поліції більше години, оскільки, як зазначено судом вище, статтями 260, 261 Кодексу та Інструкцією з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції передбачено складення протоколу у разі затримання особи з метою встановлення особи.

Матеріалами службового розслідування підтверджено, що позивачем, як посадовою особою, не складено протокол затримання, не внесено даних в журналі обліку доставлених осіб, які вчинили адміністративні правопорушення та не повідомлено центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Письмові пояснення позивача не місять доказів спростування зазначених вище обставин. Зазначене свідчить про порушення позивачем вимог Кодексу України про адміністративні правопорушення, наказу МВС України від 06.11.2015 року №1376 "Про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції". Відтак, доводи позивача в цій частині є безпідставними.

Щодо тверджень позивача про малозначність вчиненого проступку та можливість застосування іншого виду дисциплінарного стягнення, а саме попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни, суд зазначає наступне.

Як вже зазначалось судом, відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Крім цього, відповідно до частини 2 статті 29 Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

У разі повторного вчинення дисциплінарного проступку поліцейським протягом строку дії дисциплінарного стягнення у виді зауваження за результатами службового розслідування дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Як вбачається із висновку службового розслідування від 18.07.2022 року, наказом начальника ВРУП №37 від 21.06.2022 року позивачу оголошено зауваження.

Суд зазначає, що вибір одного із видів дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень органу, що має право приймати рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження.

Така правова позиція викладена Верховним судом у складі Касаційного адміністративного суду від 20.11.2019 року у справі №826/12649/19.

Із урахуванням встановлених обставин справи суд погоджується з доводами відповідача про порушення позивачем Кодексу України про адміністративні правопорушення, наказу МВС України від 06.11.2015 року №1376 "Про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції".

Також суд зазначає, що відповідачем дотримано строків проведення службового розслідування, визначених статтею 16 Дисциплінарного статуту , оскільки службове розслідування призначено наказом від 06.07.2022 року, водночас, висновок складено та затверджено 18.07.2022 року.

Відповідно до статті 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

Оскаржуваний наказ прийнято 19.07.2022 року Вінницьким районним управлінням патрульної поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, тобто у межах строків, визначених законом.

Отже, суд приходить до висновку, що наказ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №64 від 19.07.2022 року "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських відділення №1 Вінницького районного управління патрульної поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області" в частині застосування до старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №1 Вінницького районного управління патрульної поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани, ґрунтується на вимогах законодавства та об`єктивно встановлених обставинах справи, тому позовні вимоги про визнання його протиправним та скасування не підлягають задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що з наведених у позовній заяві мотивів і підстав, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Враховуючи положення статті 139 КАС України, питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

в и р і ш и в :

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Відповідач: Головне управління Національної поліції у Вінницькій області (вул. Театральна, 10, м. Вінниця, ).

Відповідач: Вінницьке районне управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області (вул. Пирогова, 4, м. Вінниця, )

Суддя Дончик Віталій Володимирович