Справа № 380/6863/22
Суддя: Костецький Назар Володимирович
Дата ухвалення: 2022-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2022 року

справа №380/6863/22

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючий-суддя Костецький Н.В.,

секретар судового засідання Сов`як Д.О.,

за участю:

представника позивача Федоровича Т.О.,

представника відповідача Мельник О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Комунального некомерційного підприємства «Львівське територіальне медичне об`єднання «Багатопрофільна клінічна лікарня інтенсивних методів лікування та швидкої медичної допомоги» (вул. І. Миколайчука, 9, м. Львів, ) до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (майдан ім. С. П. Корольова, 12, м. Житомир, Житомирська область, ), третя особа, яка не заявляє позовних вимог на стороні позивача Приватне підприємство ПП «ЗахідБуд-Плюс» (вул. Тракт Глинянський, 152, м. Львів, ) про визнання протиправним та скасування висновку, -

ВСТАНОВИВ:

Комунальне некомерційне підприємство «Львівське територіальне медичне об`єднання «Багатопрофільна клінічна лікарня інтенсивних методів лікування та швидкої медичної допомоги», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, Приватного підприємства «ЗахідБуд-Плюс», звернулось до суду із позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-09-23-012244-b, яка проведена КНП «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м.Львова».

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що за результатом проведення моніторингу оголошеної позивачем процедури закупівлі №UA-2021-09-23-012244-b Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області складено висновок про результати моніторингу закупівлі робіт «Капітальний ремонт території з влаштуванням алей в КНП «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м. Львова» на вул. І. Миколайчука, 9» (ДК 021:2015:45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація) від 07.04.2022 № UА-М-2022-03-30-00082, який, на думку позивача, є неправомірним, оскільки в його основу покладено неповну і необ`єктивну інформацію та аргументи. Висновок відповідача стосується КНП «Львівське територіальне медичне об`єднання «Багатопрофільна клінічна лікарня інтенсивних методів лікування та швидкої медичної допомоги», яке є правонаступником КНП «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м. Львова». Позивач вказує, що відповідач зобов`язав позивача розірвати укладений за результатами тендеру договір про закупівлю від 18.11.2021 №417, внаслідок чого позивач може втратити можливість отримати результат від виконання робіт щодо капітального ремонту території з влаштуванням алей. Договір на момент оприлюднення оскаржуваного висновку та на момент подання позову чинний, виконується, а законних чи передбачених умовами договору підстав для його розірвання немає. У висновку моніторингу не наведено доказів недійсності укладеного договору. Позивач вважає, що замовник у тендерній документації зазначив відомості про проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов, а отже дотримався вимог ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі». Допущення формальних помилок, навіть тих, які не передбачені Наказом №710, не може бути підставою для відхилення тендерної пропозиції учасника, що визначено безпосередньо законом. Позивач вважає, що відповідач неправомірно зазначив, що замовник торгів порушив законодавство в частині розгляду та/або відхилення (не відхилення) замовником тендерної (тендерних) пропозиції (пропозицій). З наведених підстав звернувся до суду з цим позовом.

Ухвалою суду від 02.05.2022 позовну заяву залишено без руху та надано десятиденний строк на усунення її недоліків.

На виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, позивачем усунуто недоліки позовної заяви.

Ухвалою суду від 27.05.2022 відкрито загальне позовне провадження у справі.

Відповідач подав суду відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечує, просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Обґрунтовуючи відзив відповідач зазначив, що на підставі п. 1 ч. 2 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» та відповідно до наказу начальника Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області від 30.03.2022 № 104 з 30.03.2022 по 07.04.2022 проведено моніторинг процедури закупівлі відкритих торгів за предметом: «Капітальний ремонт території з влаштуванням алей в КНП «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м. Львова» по вул. І. Миколайчука, 9» за номером ID: UA-2021-09-23-012244-b. Висновком про результати моніторингу встановлено порушення вимог п. 19 ч. 2 ст. 22 та абз. 1 ч. 3 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки визначена позивачем у пп. 1.3 п 1 розділу 3 тендерної документації формальна помилка не відповідає Переліку №710. Щодо невідповідності вимог тендерної документації позивача вимогам п. 8 ч. 2 ст. 22 та ч. 1 ст. 41 Закону, відповідач вказує, що в ч. 2 п. 10.13 розділу 10 проекту договору про закупівлю встановлено умову, що «збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії». При цьому, дана закупівля стосувалась виконання робіт та полягала у влаштуванні алей на території КНП «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м. Львова», а не у придбанні товарів. Відповідно до наданих у складі тендерної пропозиції ПП «ЗахідБуд-Плюс» пояснювальної записки до договірної ціни та розрахунків ЗВВ до локальних кошторисів, ЗВВ у складі договірної ціни розраховані за усередненими показниками згідно Додатку Б ДСТУ-Н Б Д.1.1.-3:2013, а не на підставі визначених розрахунково-аналітичним методом показників ЗВВ виходячи із структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням потужності будівельної організації - підрядника, що не відповідає вимогам пункту 4.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1.-3:2013, пункту 6.2.6 ДСТУ-Н Б Д.1.1.-3:2013, а відтак не відповідає умовам п.п. 6.3-6.5 п. 6 розділу 3 тендерної документації та не заперечується позивачем у позовній заяві. Моніторингом установлено, що у складі тендерної пропозиції ПП «ЗахідБуд-Плюс» відсутній розрахунок показників І та ІІІ блоку ЗВВ на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку та загальної нормативно-розрахункової трудомісткості виконаних робіт за всіма об`єктами будівництва за той самий період за актами приймання виконаних будівельних робіт, що не відповідає вимогам пункту 4.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1.-3:2013, пункту 6.2.6 ДСТУ-Н Б Д.1.1.-3:2013, а відтак не відповідає умовам п.п. 6.3-6.5 п. 6 розділу 3 тендерної документації. Адміністративні витрати у складі договірної ціни розраховані ПП «ЗахідБуд-Плюс» відповідно до усереднених показників Додатку Д ДСТУ-Н Б Д.1.1.-3:2013, а не на підставі обґрунтованої величини структури, яка склалася на підприємстві за попередній звітний період, як це передбачено вимогами п. 6.2.6 ДСТУ-Н Б Д.1.1.-3:2013 та п. 5.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1.-3:2013, що не відповідає умовам п.п. 6.3-6.5 п. 6 розділу 3 тендерної документації та не заперечується позивачем у позовній заяві. Встановлено, що ПП «ЗахідБуд-Плюс» у складі договірної ціни враховано кошти на покриття ризику всіх учасників будівництва за твердої договірної ціни в розмірі більшому, ніж 1,5% без надання у складі пропозиції обґрунтувальних розрахунків щодо визначення зазначеного розміру коштів, як це передбачено п. 6.2.10 ДСТУ Б Д.1.1.-3:2013, чим не дотримано вимоги п.п. 6.3-6.5 п. 6 розділу 3 тендерної документації. За результатами проведеного моніторингу установлено, що на порушення вимог п.п. 1 та 2 частини 1 ст. 31 Закону, позивач не відхилив тендерну пропозицію учасника ПП «ЗахідБуд-Плюс», як таку, що не відповідала встановленим абз. 1 ч. 3 ст. 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства та не відповідала іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації. Щодо вимоги розірвання договору, який був укладений за результатами проведення закупівлі, відповідач зазначає, що п.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 31 Закону встановлюють єдину імперативну умову що замовник відхиляє тендерну пропозицію, зокрема, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абз. 1 ч. 3 ст. 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства та/або не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації. Пунктом 2 ч. 1 ст. 2 Закону встановлено єдину імперативну норму, що в разі неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, з описом таких порушень, які неможливо усунути, замовник відміняє тендер. В разі відміни торгів, договір, укладений за результатами проведення таких торгів має бути припиненим. Відтак, висновок відповідача про результати моніторингу процедури закупівлі за № UA-2021-09-23-012244-b є законним та скасуванню не підлягає. Просить відмовити в задоволенні позову.

На спростування доводів відповідача, викладених у відзиві на позовну заяву, позивач подав до суду відповідь на відзив, в якій крім аргументів, наведених у позовній заяві, вказує, що замовник у тендерній документації зазначив відомості про проект договору про закупівлі з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов, а отже дотримався вимог п. 8 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі». На думку позивача, висновок моніторингу у цій частині є формалізованим і ніяк не пояснює неефективність закупівлі чи негативний вплив дій замовника на використання бюджетних коштів. Позивач вважає, що відповідач не навів доказів, що позивач не врахував визначений у Наказі №710 перелік формальних помилок, а те що замовник розширив на користь учасника перелік формальних помилок не нівелює той факт, що всі інші види визначених у Наказі №710 формальних помилок враховані у тендерній документації, внаслідок чого замовник не допускав порушень вимог п. 19 ч. 12 ст. 22 Закону. На думку позивача, підрядник має надати визначені розрахунково-аналітичним методом показники ЗВВ, які розраховані до відповідних показників бухгалтерського обліку, проте обов`язок надання цих бухгалтерських розрахунків не передбачений ні п. 4.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1.-3:2013 ні тендерною документацією. Тендерна документація не містила вимоги надавати додаткові підтверджуючі документи у випадку врахування коштів на покриття ризиків учасників будівництва у розмірі більшому, ніж 1,5%, тому в цій частині позивач не вбачає порушень. На думку позивача, відповідно до ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі» одним із принципів здійснення публічних закупівель є ефективність, хоча неможливо говорити про ефективні закупівлі, якщо замовникам доводиться розривати договори підряду через необ`єктивні і формалізовані доводи Держаудитслужби.

Третя особа на стороні позивача - ПП «ЗахідБуд-Плюс» не скористалось правом надати до суду свої пояснення по суті позову, явку свого представника в судові засідання не забезпечило.

Заслухавши пояснення представника позивача та представника відповідача, дослідивши наявні у справі докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини.

Рішенням тендерного комітету КНП «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м. Львова» від 23.09.2021 затверджено тендерну документацію на проведення закупівлі: ДК 021:2015: 45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація Капітальний ремонт території з влаштуванням алей в КНП «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м. Львова» на вул. І. Миколайчука, 9.

23.09.2021 КНП «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м. Львова» в електронній системі закупівель «ProZorro» розмістило оголошення про проведення відкритих торгів на проведення закупівлі: «Капітальний ремонт території з влаштуванням алей в КНП «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м. Львова» на вул. І. Миколайчука, 9» (ДК 021:2015: 45453000-7 капітальний ремонт та реставрація), якому присвоєно номер UA-2021-09-23-012244-b.

За результатами проведення відкритих торгів на закупівлю UA-2021-09-23-012244-b, було визначено переможця процедури закупівлі Приватне підприємство «ЗахідБуд-Плюс» та 18.11.2021 позивачем в електронній системі закупівель оприлюднено повідомлення про намір укласти договір з переможцем.

18.11.2021 між КНП «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м. Львова» (Замовник) та ПП «ЗахідБуд-Плюс» (Підрядник) укладено договір № 417, відповідно до якого Замовник доручає, а Підрядник зобов`язується у відповідності до умов даного Договору виконати роботи з ДК 021:2015: 45453000-7 Капітальний ремонт території з влаштуванням алей в КНП «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м. Львова» на вул. І. Миколайчука, 9, а Замовник зобов`язується прийняти ці роботи та оплатити їх.

Згідно ухвали №5 сесії 8 скликання Львівської міської ради від 17.06.2021 №917 та ухвали №7 сесії 8 скликання Львівської міської ради 25.11.2021 №1694 було припинено шляхом злиття та реорганізації юридичну особу Комунальне некомерційне підприємство «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м. Львова» та створено правонаступника Комунальне некомерційне підприємство «Львівське територіальне медичне об`єднання «Багатопрофільна клінічна лікарня інтенсивних методів лікування та швидкої медичної допомоги».

До договору від 18.11.2021 №417 було укладено додаткову угоду від 29.11.2021 №2 про зміну реквізитів замовника.

Суд зазначає, що сторонами не заперечувався факт знаходження договору в процесі виконання.

Наказом Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області від 30.03.2022 №104 відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі», вирішено розпочати моніторинг процедур закупівель відповідно до переліку, серед яких-09-23-012244-b.

Моніторинг проводився з 30.03.2022 по 07.04.2022.

За результатами моніторингу процедури закупівлі складено висновок від 07.04.2022, який затверджений начальником Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області.

Відповідно до констатуючої частини висновку (ІІ): «За результатами моніторингу відповідності вимог тендерної документації Замовника вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі Закон) встановлено, що в підпункті 2 пункту 10.13 розділу 10 проєкту договору про закупівлю (Додаток № 3 тендерної документації) встановлено умову, що істотні умови цього договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, визначених частиною 5 статті 41 Закону, а саме: збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, при тому що пункт 2 частини 5 статті 41 Закону, стосується можливості зміни істотних умов договору про закупівлю предметом яких є закупівля товарів, а не робіт, що не відповідає вимогам пункту 8 частини 2 статті 22 та частини 1 статті 41 Закону. Також, на порушення вимог пункту 19 частини 2 та абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону, Замовником в підпункті 1.3 пункту 1 розділу 3 тендерної документації до формальних помилок віднесено «відсутність інформації в одних документах, однак наявність цієї інформації в інших документах у складі тендерної пропозиції», при відсутності вказаної помилки у «Переліку формальних помилок», затвердженому наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710 та зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 29.07.2020 за № 715/34998 (далі Наказ № 710). Відповідно до підпунктів 6.3 - 6.5 пункту 6 розділу 3 тендерної документації встановлено імперативну умову, що для підтвердження відповідності тендерної пропозиції технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам замовника, учасник у складі тендерної пропозиції повинен надати договірну ціну та розрахунок договірної ціни за статтями витрат відповідно до ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва». Пунктом 6.2.3 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правил визначення вартості будівництва», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 № 293 (далі - ДСТУ Б Д.1.1-1:2013), визначено, що ціна пропозиції підрядника формується на підставі вартості підрядних робіт, до складу якої включаються прямі, загальновиробничі та інші витрати на будівництво об`єкту, прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, кошти на покриття ризиків у випадках, передбачених пунктом 6.2.10 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, кошти на сплату податків, зборів, обов`язкових платежів. В той же час, згідно пункту 6.2.6 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, чітко передбачено, що загальновиробничі та адміністративні витрати в складі ціни пропозиції підрядника обчислюються на підставі положень ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013 «Настанови щодо визначення загальновиробничих і адміністративних витрат та прибутку у вартості будівництва», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27.08.2013 № 405 (далі - ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013), виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням потужності будівельної організації-підрядника (з урахуванням трудовитрат робітників, зайнятих на керуванні і обслуговуванні власних машин та механізмів). При цьому, відповідно до пункту 4.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, визначено, що при визначені загально виробничих витрат (далі ЗВВ) у складі ціни пропозиції учасника конкурсних торгів підрядні організації визначають розрахунково-аналітичним методом кошти на: - заробітну плату працівників апарату управління відокремленими структурними підрозділами будівельної організації та лінійного персоналу, з урахуванням структурного складу організації та рівня заробітної плати, що планується отримати на об`єкті замовлення (показник I блоку ЗВВ); - покриття решти статей ЗВВ, виходячи з витрат попереднього звітного періоду за цими статтями, з урахуванням потужності організації та обсягу робіт, що пропонуються до виконання (показник III блоку ЗВВ). Також, пунктом 4.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, визначено, що у складі ціни пропозиції учасника конкурсних торгів підрядник надає визначені розрахунково-аналітичним методом показники ЗВВ по об`єкту замовлення на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку та загальної нормативно-розрахункової трудомісткості виконаних робіт за всіма об`єктами будівництва за той самий період за актами приймання виконаних будівельних робіт. Таким чином, від учасників у складі тендерних пропозицій імперативно вимагалось надання розрахунку ціни тендерної пропозиції (договірної ціни) за статтями витрат договірної ціни у відповідності до вимог ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, до складу якої зокрема включаються ЗВВ, що розраховані з урахуванням показників I та III блоку ЗВВ, які визначені саме розрахунково-аналітичним методом виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням потужності будівельної організації-підрядника (з урахуванням трудовитрат робітників, зайнятих на керуванні і обслуговуванні власних машин та механізмів), та з наданням підтверджуючих розрахунків у відповідності до пункту 4.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, тобто з наданням у складі тендерної пропозиції учасників визначених розрахунково-аналітичним методом показників I та III блоку ЗВВ по об`єкту замовлення, на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку та загальної нормативно-розрахункової трудомісткості виконаних робіт за всіма об`єктами будівництва за той самий період за актами приймання виконаних будівельних робіт. Проте, моніторингом установлено, що відповідно до наданих у складі тендерної пропозиції ПП «ЗахідБуд-Плюс» пояснювальної записки до договірної ціни та розрахунків ЗВВ до локальних кошторисів (файл « 36_Кошторис та ІБД»), ЗВВ у складі договірної ціни розраховані за усередненими показниками згідно Додатку Б ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, а не на підставі визначених розрахунково аналітичним методом показників ЗВВ виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням потужності будівельної організації-підрядника, що не відповідає вимогам пункту 4.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, пункту 6.2.6 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, а відтак не відповідає умовам підпунктів 6.3 - 6.5 пункту 6 розділу 3 тендерної документації Також, моніторингом установлено, що у складі тендерної пропозиції учасника ПП «ЗахідБуд-Плюс» відсутній розрахунок показників I та III блоку ЗВВ на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку та загальної нормативно-розрахункової трудомісткості виконаних робіт за всіма об`єктами будівництва за той самий період за актами приймання виконаних будівельних робіт, що не відповідає вимогам пункту 4.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013 та пункту 6.2.6 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, а відтак не відповідає умовам підпунктів 6.3 - 6.5 пункту 6 розділу 3 тендерної документації. Крім цього, пунктом 5.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013 визначено, що у складі ціни пропозиції учасника адміністративні витрати визначаються підрядником на підставі обґрунтованої їх величини і структури, яка склалася у цій організації за попередній звітній період (рік). Проте, проведеним моніторингом установлено, що у складі тендерної пропозиції ПП «ЗахідБуд-Плюс» адміністративні витрати у складі договірної ціни (файл « 36_Кошторис та ІБД») розраховані відповідно до усереднених показників Додатку Д ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, а не на підставі обґрунтованої величини структури, яка склалася на підприємстві за попередній звітній період, як це передбачено вимогами пункту 6.2.6 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 та пункту 5.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, що не відповідає умовам підпунктів 6.3 - 6.5 пункту 6 розділу 3 тендерної документації. Слід відмітити, що відповідно до наданих у складі тендерної пропозиції учасника ПП «ЗахідБуд-Плюс» розрахунку договірної ціни та зведеного кошторисного розрахунку, встановлено, що у складі договірної ціни враховано кошти на покриття ризику всіх учасників будівництва за твердої договірної ціни в розмірі більшому, а ніж 1,5 % (3% в сумі 371 069,00 гривень). Разом з тим, відповідно до пункту 6.2.10 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 визначено, що у ціні своєї пропозиції підрядник може враховувати кошти на покриття ризиків, пов`язаних з виконанням робіт, що пропонуються, розмір яких залежить від сукупності цілого ряду факторів, у тому числі: стадії проектування; виду будівництва; технічної та технологічної складності об`єкта будівництва, складності виконання будівельних робіт; тривалості будівництва; способів фінансування будівництва; виду договірної ціни, що пропонується за умовами конкурсних торгів, при цьому зазначені кошти враховуються у розмірі, визначеному на підставі обґрунтувальних розрахунків підрядника, виходячи з перелічених факторів, які зокрема за твердої договірної ціни - як правило, враховуються розмірі не більш ніж 1,5%. В той же час, в наданому у складі тендерної пропозиції ПП «ЗАХІДБУД -ПЛЮС» розрахунку коштів на покриття ризиків (файл « 36_Кошторис та ІБД») не має жодних обґрунтувань визначення вищевказаної суми коштів у складі договірної ціни, як це передбачено пунктом 6.2.10 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013. Таким чином, за результатами проведеного моніторингу установлено, що ПП «ЗАХІДБУД - ПЛЮС» у складі договірної ціни, враховано кошти на покриття ризику всіх учасників будівництва за твердої договірної ціни в розмірі більшому, а ніж 1,5 % (в сумі 371 069,00 грн.) без надання у складі пропозиції обгрунтовувальних розрахунків щодо визначення зазначеного розміру коштів, як це передбачено пунктом 6.2.10 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, чим не дотримано вимоги підпунктів 6.3 - 6.5 пункту 6 розділу 3 тендерної документації. Отже, за результатами проведеного моніторингу установлено, що на порушення вимог пунктів 1 та 2 частини 1 статті 31 Закону, Замовник не відхилив тендерну пропозицію переможця ПП «ЗАХІДБУД - ПЛЮС», як таку, що не відповідала встановленим абзацом 1 частини 3 статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства, не відповідала умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації. Разом з тим, відповідно до вимог пункту 2 частини 1 статті 32 Закону встановлено імперативну умову, що у разі неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, з описом таких порушень, які неможливо усунути, замовник відміняє тендер».

Згідно спірного висновку про результати моніторингу процедури UA-2021-09-23-012244-b Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області встановлено: «За результатами моніторингу відповідності вимог тендерної документації Замовника вимогам Закону установлено, що тендерна документація не відповідає нормам пунктів 8 та 19 частини 2 та абзацу 1 частини 3 статті 22, частини 1 статті 41 Закону та не враховує вимоги Наказу № 710. За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства в сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерної пропозиції учасника ПП «ЗахідБуд-Плюс» установлено порушення вимог пунктів 1 та 2 частини 1 статті 31 Закону. За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства в сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ «ЗАХІД НЕО БУД», своєчасності укладання договору про закупівлю, його оприлюднення та відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, - порушень законодавства у сфері публічних закупівель не встановлено».

Зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором про закупівлю від 18.11.2021 № 417, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погоджуючись з висновком Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області та вважаючи, що виявлені порушення не мають місце позивач звернувся з даним позовом до суду.

При вирішенні спору суд керувався наступним.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939).

Відповідно до статті 2 Закону №2939, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Правові та організаційні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII.

Метою Закону України «Про публічні закупівлі» є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Положеннями п.9 ч.1 ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що замовники органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів; органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи; у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків.

До замовників також належать юридичні особи та/або суб`єкти господарювання, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання та відповідають хоча б одній з таких ознак: органам державної влади, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування належить частка у статутному капіталі суб`єкта господарювання в розмірі більше ніж 50 відсотків або такі органи володіють більшістю голосів у вищому органі суб`єкта господарювання чи правом призначати більше половини складу виконавчого органу або наглядової ради суб`єкта господарювання; наявність спеціальних або ексклюзивних прав.

Пунктом 6 ч.1 ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що електронна система закупівель інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.

Відповідно до ч.1 ст.2 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що він застосовується: до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень; до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень.

Під час здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених цим Законом, та можуть використовувати електронну систему закупівель з метою відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) та виконавця робіт для укладення договору.

У разі здійснення закупівель товарів, робіт і послуг без використання електронної системи закупівель, за умови, що вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники обов`язково оприлюднюють звіт про укладені договори в системі електронних закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.

Суд звертає увагу, що положення Закону України «Про публічні закупівлі», а також інші нормативні акти у сфері публічних закупівель, регламентують питання здійснення відповідних закупівель, процедури їх проведення, встановлюючи для цього певні правила, вимоги та обмеження, спрямовані на досягнення мети закону та здійснення закупівель відповідно до встановлених принципів. При цьому, законодавство також передбачає способи контролю за дотриманням його вимог і задля упередження порушень у даній сфері.

Одним із способів контролю є моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (п.14 ч.1ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель врегульований статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Відповідно до ч.3 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Згідно ч.4 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання. (ч.6 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Відповідно до ч.19 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Стаття 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;

2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

3)наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);

4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо:

1) замовник має незаперечні докази того, що учасник процедури закупівлі пропонує, дає або погоджується дати прямо чи опосередковано будь-якій службовій (посадовій) особі замовника, іншого державного органу винагороду в будь-якій формі (пропозиція щодо найму на роботу, цінна річ, послуга тощо) з метою вплинути на прийняття рішення щодо визначення переможця процедури закупівлі або застосування замовником певної процедури закупівлі;

2) відомості про юридичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;

3) службову (посадову) особу учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією;

4) суб`єкт господарювання (учасник) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції», у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів тендерів;

5) фізична особа, яка є учасником процедури закупівлі, була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

6) службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яка підписала тендерну пропозицію (або уповноважена на підписання договору в разі переговорної процедури закупівлі), була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом, шахрайством та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

7) тендерна пропозиція подана учасником конкурентної процедури закупівлі або участь у переговорній процедурі бере учасник, який є пов`язаною особою з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з уповноваженою особою (особами), та/або з керівником замовника;

8) учасник процедури закупівлі визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура;

9) у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» (крім нерезидентів);

10) юридична особа, яка є учасником процедури закупівлі (крім нерезидентів), не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 мільйонів гривень (у тому числі за лотом);

11) учасник процедури закупівлі є особою, до якої застосовано санкцію у виді заборони на здійснення у неї публічних закупівель товарів, робіт і послуг згідно із Законом України «Про санкції»;

12) службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми;

13) учасник процедури закупівлі має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім випадку, якщо такий учасник здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника.

Згідно ч.2 ст. 21 Закону України «Про публічні закупівлі» оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; 4) очікувана вартість предмета закупівлі; 5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 7) умови оплати; 8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції; 9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону; 11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях; 12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування).

Відповідно до ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо:

1) учасник процедури закупівлі:

- не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону;

- не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;

- зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону;

- не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції;

- не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей;

- не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону;

- визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону;

2) тендерна пропозиція учасника:

- не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації;

- викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією;

- є такою, строк дії якої закінчився;

3) переможець процедури закупівлі:

- відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю;

- не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону;

- не надав копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) відповідно до частини другої статті 41 цього Закону;

- не надав забезпечення виконання договору про закупівлю, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.

Частиною 2 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що інформація про відхилення тендерної пропозиції, у тому числі підстави такого відхилення (з посиланням на відповідні норми цього Закону та умови тендерної документації, яким така тендерна пропозиція та/або учасник не відповідають, із зазначенням, у чому саме полягає така невідповідність), протягом одного дня з дня ухвалення рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику/переможцю процедури закупівлі, тендерна пропозиція якого відхилена, через електронну систему закупівель.

Таким чином, суд приходить до переконання, що орган державного фінансового контролю не обмежений певним обсягом, пов`язаним з підстави моніторингу, та вправі здійснювати його у всіх напрямках.

Як встановлено судом в оскаржуваному висновку, Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області зазначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі встановлено порушення вимог абз. 1 ч. 3 ст. 22, п.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі».

Щодо виявлених в ході здійснення моніторингу порушень Закону України «Про публічні закупівлі», суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 23 Закону України «Про публічні закупівлі», технічна специфікація повинна містити опис усіх необхідних характеристик товарів, робіт або послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні, функціональні та якісні характеристики. Характеристики товарів, робіт або послуг можуть містити опис конкретного технологічного процесу або технології виробництва чи порядку постачання товару (товарів), виконання необхідних робіт, надання послуги (послуг).

Також, відповідно абз. 1 ч. 3 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Разом з тим, відповідно до абз. 2 ч. 2 статті 28 Закону України «Про публічні закупівлі» не підлягає розкриттю інформація, що обґрунтовано визначена учасником як конфіденційна, у тому числі що містить персональні дані. Конфіденційною не може бути визначена інформація про запропоновану ціну, інші критерії оцінки, технічні умови, технічні специфікації та документи, що підтверджують відповідність кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі», і документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

За результатами моніторингу відповідності вимог тендерної документації Замовника вимогам законодавства у сфері закупівель установлено, що на порушення вимог що в підпункті 2 пункту 10.13 розділу 10 проєкту договору про закупівлю (Додаток № 3 тендерної документації) встановлено умову, що істотні умови цього договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, визначених частиною 5 статті 41 Закону, а саме: збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, при тому що пункт 2 частини 5 статті 41 Закону, стосується можливості зміни істотних умов договору про закупівлю предметом яких є закупівля товарів, а не робіт, що не відповідає вимогам пункту 8 частини 2 статті 22 та частини 1 статті 41 Закону.

На порушення вимог пункту 19 частини 2 та абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону, Замовником в підпункті 1.3 пункту 1 розділу 3 тендерної документації до формальних помилок віднесено «відсутність інформації в одних документах, однак наявність цієї інформації в інших документах у складі тендерної пропозиції», при відсутності вказаної помилки у «Переліку формальних помилок», затвердженому наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710 та зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 29.07.2020 за № 715/34998 (далі Наказ № 710).

Відповідно до підпунктів 6.3 - 6.5 пункту 6 розділу 3 тендерної документації встановлено імперативну умову, що для підтвердження відповідності тендерної пропозиції технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам замовника, учасник у складі тендерної пропозиції повинен надати договірну ціну та розрахунок договірної ціни за статтями витрат відповідно до ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва». Пунктом 6.2.3 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правил визначення вартості будівництва», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 № 293 (далі - ДСТУ Б Д.1.1-1:2013), визначено, що ціна пропозиції підрядника формується на підставі вартості підрядних робіт, до складу якої включаються прямі, загальновиробничі та інші витрати на будівництво об`єкту, прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, кошти на покриття ризиків у випадках, передбачених пунктом 6.2.10 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, кошти на сплату податків, зборів, обов`язкових платежів.

Згідно пункту 6.2.6 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 загальновиробничі та адміністративні витрати в складі ціни пропозиції підрядника обчислюються на підставі положень ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013 «Настанови щодо визначення загальновиробничих і адміністративних витрат та прибутку у вартості будівництва», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27.08.2013 № 405 (далі - ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013), виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням потужності будівельної організації-підрядника (з урахуванням трудовитрат робітників, зайнятих на керуванні і обслуговуванні власних машин та механізмів).

При цьому, відповідно до пункту 4.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013 при визначені загально виробничих витрат (далі ЗВВ) у складі ціни пропозиції учасника конкурсних торгів підрядні організації визначають розрахунково-аналітичним методом кошти на: - заробітну плату працівників апарату управління відокремленими структурними підрозділами будівельної організації та лінійного персоналу, з урахуванням структурного складу організації та рівня заробітної плати, що планується отримати на об`єкті замовлення (показник I блоку ЗВВ); - покриття решти статей ЗВВ, виходячи з витрат попереднього звітного періоду за цими статтями, з урахуванням потужності організації та обсягу робіт, що пропонуються до виконання (показник III блоку ЗВВ).

Також, пунктом 4.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013 визначено, що у складі ціни пропозиції учасника конкурсних торгів підрядник надає визначені розрахунково-аналітичним методом показники ЗВВ по об`єкту замовлення на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку та загальної нормативно-розрахункової трудомісткості виконаних робіт за всіма об`єктами будівництва за той самий період за актами приймання виконаних будівельних робіт.

Таким чином, від учасників у складі тендерних пропозицій імперативно вимагалось надання розрахунку ціни тендерної пропозиції (договірної ціни) за статтями витрат договірної ціни у відповідності до вимог ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, до складу якої зокрема включаються ЗВВ, що розраховані з урахуванням показників I та III блоку ЗВВ, які визначені саме розрахунково-аналітичним методом виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням потужності будівельної організації-підрядника (з урахуванням трудовитрат робітників, зайнятих на керуванні і обслуговуванні власних машин та механізмів), та з наданням підтверджуючих розрахунків у відповідності до пункту 4.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, тобто з наданням у складі тендерної пропозиції учасників визначених розрахунково-аналітичним методом показників I та III блоку ЗВВ по об`єкту замовлення, на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку та загальної нормативно-розрахункової трудомісткості виконаних робіт за всіма об`єктами будівництва за той самий період за актами приймання виконаних будівельних робіт.

Проте, моніторингом установлено, що відповідно до наданих у складі тендерної пропозиції ПП «ЗахідБуд-Плюс» пояснювальної записки до договірної ціни та розрахунків ЗВВ до локальних кошторисів (файл « 36_Кошторис та ІБД»), ЗВВ у складі договірної ціни розраховані за усередненими показниками згідно Додатку Б ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, а не на підставі визначених розрахунково-аналітичним методом показників ЗВВ виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням потужності будівельної організації-підрядника, що не відповідає вимогам пункту 4.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, пункту 6.2.6 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, а відтак не відповідає умовам підпунктів 6.3 - 6.5 пункту 6 розділу 3 тендерної документації

Також моніторингом установлено, що у складі тендерної пропозиції учасника ПП «ЗахідБуд-Плюс» відсутній розрахунок показників I та III блоку ЗВВ на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку та загальної нормативно-розрахункової трудомісткості виконаних робіт за всіма об`єктами будівництва за той самий період за актами приймання виконаних будівельних робіт, що не відповідає вимогам пункту 4.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013 та пункту 6.2.6 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, а відтак не відповідає умовам підпунктів 6.3 - 6.5 пункту 6 розділу 3 тендерної документації.

Крім цього, пунктом 5.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013 визначено, що у складі ціни пропозиції учасника адміністративні витрати визначаються підрядником на підставі обґрунтованої їх величини і структури, яка склалася у цій організації за попередній звітній період (рік).

Проте, проведеним моніторингом установлено, що у складі тендерної пропозиції ПП «ЗахідБуд-Плюс» адміністративні витрати у складі договірної ціни (файл « 36_Кошторис та ІБД») розраховані відповідно до усереднених показників Додатку Д ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, а не на підставі обґрунтованої величини структури, яка склалася на підприємстві за попередній звітній період, як це передбачено вимогами пункту 6.2.6 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 та пункту 5.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, що не відповідає умовам підпунктів 6.3 - 6.5 пункту 6 розділу 3 тендерної документації.

Вдповідно до наданих у складі тендерної пропозиції учасника ПП «ЗахідБуд-Плюс» розрахунку договірної ціни та зведеного кошторисного розрахунку, встановлено, що у складі договірної ціни враховано кошти на покриття ризику всіх учасників будівництва за твердої договірної ціни в розмірі більшому, а ніж 1,5 % (3% в сумі 371 069,00 гривень). Разом з тим, відповідно до пункту 6.2.10 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 визначено, що у ціні своєї пропозиції підрядник може враховувати кошти на покриття ризиків, пов`язаних з виконанням робіт, що пропонуються, розмір яких залежить від сукупності цілого ряду факторів, у тому числі: стадії проектування; виду будівництва; технічної та технологічної складності об`єкта будівництва, складності виконання будівельних робіт; тривалості будівництва; способів фінансування будівництва; виду договірної ціни, що пропонується за умовами конкурсних торгів, при цьому зазначені кошти враховуються у розмірі, визначеному на підставі обґрунтувальних розрахунків підрядника, виходячи з перелічених факторів, які зокрема за твердої договірної ціни - як правило, враховуються розмірі не більш ніж 1,5%. В той же час, в наданому у складі тендерної пропозиції ПП «ЗахідБуд-Плюс» розрахунку коштів на покриття ризиків (файл « 36_Кошторис та ІБД») не має жодних обґрунтувань визначення вищевказаної суми коштів у складі договірної ціни, як це передбачено пунктом 6.2.10 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013. Таким чином, за результатами проведеного моніторингу установлено, що ПП «ЗахідБуд-Плюс» у складі договірної ціни, враховано кошти на покриття ризику всіх учасників будівництва за твердої договірної ціни в розмірі більшому, а ніж 1,5 % (в сумі 371 069,00 грн.) без надання у складі пропозиції обгрунтовувальних розрахунків щодо визначення зазначеного розміру коштів, як це передбачено пунктом 6.2.10 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, чим не дотримано вимоги підпунктів 6.3 - 6.5 пункту 6 розділу 3 тендерної документації.

Отже, за результатами проведеного моніторингу установлено, що на порушення вимог пунктів 1 та 2 частини 1 статті 31 Закону, Замовник не відхилив тендерну пропозицію переможця ПП «ЗахідБуд-Плюс», як таку, що не відповідала встановленим абзацом 1 частини 3 статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства, не відповідала умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації. Разом з тим, відповідно до вимог пункту 2 частини 1 статті 32 Закону встановлено імперативну умову, що у разі неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, з описом таких порушень, які неможливо усунути, замовник відміняє тендер.

Абзацом першим частини третьої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Вимогами пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі», встановлено імперативну умову, що замовник відхиляє тендерну пропозицію, зокрема, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства та/або не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Зазначена норма Закону є імперативною та не передбачає виключень. Відхилення тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі у разі наявності зазначених вище підстав є обов`язком Замовника.

Вимогами пункту 2 частини 1 статті 32 Закону України «Про публічні закупівлі», встановлено імперативну умову, що в разі неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, з описом таких порушень, які неможливо усунути, замовник відміняє тендер.

Таким чином, під час розгляду справи підтверджено порушення позивачем вимог Закону України «Про публічні закупівлі», які виявлені Управлінням Певнічного офісу Держаудитслужби в Житомирській області та зафіксовані у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-09-23-012244-b, тому, тендерна пропозиція ПП «ЗахідБуд-Плюс» містила недоліки та повною мірою не відповідала умовам тендерної документації.

Отже, суд погоджується з висновками відповідача, які встановлені за результатами проведеного моніторингу, що в порушення вимог п. 1 та 2 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі», замовником не відхилено тендерну пропозицію учасника ПП «ЗахідБуд-Плюс», як таку, що не відповідає встановленим абз. 1 ч. 3 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» вимогам до учасника відповідно до законодавства та, як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Водночас, щодо пункту 3 Розділу ІІ «Констатуюча частина» оскаржуваного висновку про результати моніторингу, зокрема, в частині зобов`язання позивача здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором від 18.11.2021 №417, суд зазначає наступне.

Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі №640/467/19 вказав, що висновок про результати моніторингу закупівлі є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, тому має відповідати вимогам, визначеним статті 2 КАС України.

Верховний Суд серед іншого, звернув увагу на те, що зазначивши у висновку про необхідність усунути порушення законодавства у сфері закупівель, необхідно конкретизувати яких саме заходів має вжити позивач та визначити спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Вказане відповідає правовій позиції викладеній у численних постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі №160/9513/18, від 11.06.2020 у справі №160/6502/19, від 12.08.2020 у справі №160/11304/19, від 26.11.2020 у справі №160/11367/19, від 10.12.2020 у справі №160/6501/19.

Відповідно до ст. 2 Закону Закон №2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Положеннями ст. 5 вказаного Закону визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Частинами 1-4 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Крім того, ч.1 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

При вирішенні даної адміністративної справи, суд враховує, що захід усунення виявлених порушень у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням.

Статтею 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

Відповідно до ст. 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Суд зазначає, що у висновку про результати моніторингу закупівлі взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою відповідача про розірвання укладеного за результатами закупівель договору.

При цьому, судом має враховуватися принцип співмірності наслідків такого заходу тим порушенням, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг (якими в даному випадку є жителі смт. Брюховичі Львівської МТГ, які проживають на відповідній території) і публічними інтересами.

Конституційний Суд України у Рішенні від 25 січня 2012 року №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який серед іншого означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею. Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення (ст. 2 КАС України).

На думку суду, у даному випадку органом аудиту не аналізовано наслідків стверджуваних ним порушень в кореспонденції із результатами закупівлі, наприклад чи спробував замовник чи учасник тендеру скористатися недоліком або прогалиною у системі.

За обставин, які склалися на момент вирішення спору, ступінь вини або недбалості з боку замовника чи учасника або, принаймні, відношення між поведінкою осіб та правопорушенням може бути враховано для того, щоб оцінити, чи було зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пропорційним.

В адміністративному судочинстві принцип верховенства права зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

Предметом регулювання ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є втручання держави у право на мирне володіння майном. У практиці ЄСПЛ (серед багатьох інших, наприклад, рішення ЄСПЛ у справах «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23.09.1982, «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21.02.1986, «Щокін проти України» від 14.10.2010, «Сєрков проти України» від 07.07.2011, «Колишній король Греції та інші проти Греції» від 23.11.2000, напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання у право особи на мирне володіння майном із гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, а саме: чи є втручання законним; чи має воно на меті «суспільний», «публічний» інтерес; чи є такий захід (втручання у право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Втручання держави у право на мирне володіння майном є законним, якщо здійснюється на підставі закону нормативно-правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким і передбачуваним з питань застосування та наслідків дії його норм.

Втручання є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного», «публічного» інтересу втручання держави у право на мирне володіння майном може бути виправдано за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності. Саме національні органи влади мають здійснювати первісну оцінку наявності проблеми, що становить суспільний інтерес, вирішення якої б вимагало таких заходів. Поняття «суспільний інтерес» має широке значення (рішення від 23.11.2000 в справі «Колишній король Греції та інші проти Греції»). Крім того, ЄСПЛ також визнає, що й саме по собі правильне застосування законодавства, безперечно, становить «суспільний інтерес» (рішення ЄСПЛ від 02.11.2004 у справі «Трегубенко проти України»).

Критерій «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар». При цьому з питань оцінки «пропорційності» ЄСПЛ, як і з питань наявності «суспільного», «публічного» інтересу, визнає за державою досить широку «сферу розсуду», за винятком випадків, коли такий «розсуд» не ґрунтується на розумних підставах.

Отже, з огляду на практику ЄСПЛ оскаржуваний висновок не відповідає критерію «пропорційності», оскільки вимога розірвати договір, який виконується сторонами, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, чого в цій справі відповідачем зроблено не було.

Вирішуючи спір, суд відповідно до приписів частини п`ятої статті 242 КАС України враховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 21.01.2021 у справі №120/1297/20-а.

Суд, застосовуючи висновки, викладені у вказаній постанові Верховного Суду, до обставин цієї справи, вважає за необхідне при вирішенні спору виходити з принципу пропорційності як одного з елементів верховенства права та враховувати співмірність наслідків реагування тим порушенням, які виявлені, та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.

За обставин, які склалися на момент вирішення спору, ступінь вини або недбалості з боку замовника чи учасника або, принаймні, відношення між поведінкою осіб та правопорушенням може бути враховано для того, щоб оцінити, чи було зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пропорційним.

Станом на день складання оскарженого висновку 07.04.2022, договір від 18.11.2021 №417 про закупівлю робіт, укладений між КНП «Львівське територіальне медичне об`єднання «Багатопрофільна клінічна лікарня інтенсивних методів лікування та швидкої медичної допомоги» та ПП «ЗахідБуд-Плюс» є чинним, фінансується та виконується. Строк дії договору встановлено до 30.12.2022 включно і він діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань.

Позивач стверджує про неможливість розірвання в односторонньому порядку договору, який виконується без порушення його умов, у зв`язку із відсутністю визначених положеннями Цивільного та Господарського кодексів України та самим договором підстав для розірвання договору.

Суд зазначає, що договір не скасований, а тому вимога Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, призведе до порушення прав та інтересів третьої особи ПП «ЗахідБуд-Плюс» та матиме негативні наслідки як для репутації позивача, так і завдасть матеріальної шкоди державі, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.

Враховуючи наведене, суд вважає, що вимоги, викладені у висновку не сприяють реалізації основної мети Закону, а саме: забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції, при тому, що жодні негативні наслідки для бюджету не настали, не встановлено неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів, зловживань з боку учасників торгів тощо.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправним та скасування пункту 3 розділу ІІ «Констатуюча частина» висновку Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області від 07.04.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-09-23-012244-b та про відмову у задоволенні решти вимог, оскільки, викладені у констатуючій частині висновку порушення Закону України «Про публічні закупівлі» знайшли підтвердження під час розгляду справи.

Аналогічні висновки щодо застосування принципу пропорційності та часткового задоволення позовних вимог підтримані Восьмим апеляційним адміністративним судом у постановах від 17.05.2022 у справі 300/5023/21, від 08.06.2022 у справі № 140/10513/21.

За приписами частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з частинами 1 та 4 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною 1 статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Аналогічна позиція стосовно обов`язку доказування була висловлена Європейським судом з прав людини у пункті 36 справи «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland) від 01 липня 2003 року №37801/97, в якому він зазначив, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення).

Разом із тим, суд вважає, що саме лише неспростування владним суб`єктом задекларованого, але не підтвердженого документально твердження приватної особи про конкретну обставину фактичної дійсності, не означає реального існування такої обставини.

І хоча спір безумовно підлягає вирішенню у порядку ч. 2 ст. 77 КАС України, однак суд повторює, що реальність (справжність та правдивість) конкретної обставини фактичної дійсності не може бути сприйнята доведеною виключно через неспростування одним із учасників справи (навіть суб`єктом владних повноважень) декларативно проголошеного, але не доказаного твердження іншого учасника справи, позаяк протилежне явно та очевидно прямо суперечить меті правосуддя - з`ясування об`єктивної істини у справі.

У контексті оцінки доводів позову суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Таким чином, на підставі ст. 8 КАС України, згідно якої, усі учасники адміністративного процесу є рівними та ст. 9 КАС України, згідно якої розгляд і вирішення справ у адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, з`ясувавши обставини у справі, перевіривши всі доводи та надавши правову оцінку наданим доказам, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради про визнання протиправним та скасування висновку Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю «ГАЛБУДСТАНДАРТ» підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Судовий збір відповідно до ст. 139 КАС України слід стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в сумі 1240,50 грн.

Керуючись статтями 242-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати пункт 3 розділу ІІ «Констатуюча частина» висновку Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області від 07.04.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-09-23-012244-b.

3. В іншій частині позову відмовити.

4. Стягнути на користь Комунального некомерційного підприємства «Львівське територіальне медичне об`єднання «Багатопрофільна клінічна лікарня інтенсивних методів лікування та швидкої медичної допомоги» (вул. І. Миколайчука, 9, м. Львів, ) з Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (10014, м. Житомир, майдан ім. С.П.Корольова, буд. 12, код ЄДРПОУ ВП 40919579) за рахунок бюджетних асигнувань, судовий збір в сумі 1240,50 гривень (одна тисяча двісті сорок гривень, 50 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст судового рішення складено 19.12.2022.

Суддя Костецький Н.В.