Справа № 380/10573/22
Суддя: Костецький Назар Володимирович
Дата ухвалення: 2022-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2022 року

справа №380/10573/22

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючий-суддя Костецький Н.В.,

секретар судового засідання Горонна О.З.,

за участю:

представника позивача Федорчук М.П.,

представника відповідача Дорош А.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Вест Ойл Трейдінг» (вул. Федьковича, 57, м. Львів, ) до Головного управління ДПС у Львівській області (вул. Стрийська, 35, м. Львів, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Вест Ойл Трейдінг» звернулось до суду із позовом до Головного управління ДПС у Львівській області, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати в повному обсязі податкове повідомлення-рішення №2 від 15.11.2021 р., яким нараховано штрафні санкції в розмірі 27 000,00 грн. за несвоєчасне подання Довідок про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу (отримання/відпуску) та залишків пального на акцизному складі пального.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 22.09.2021 ТОВ «Вест Ойл Трейдінг» отримало Акт ГУ ДПС у Волинській області від 22.09.2021 №03/7782/09-1/43640880 про результати фактичної перевірки з питань додержання суб`єктами господарювання вимог, встановлених законодавством України, які є обов`язковими до виконання при здійсненні оптової і роздрібної торгівлі алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах та пальним. Не погодившись із викладеними у Акті висновками, 29.09.2021 позивач направив до ГУ ДПС у Волинській області мотивовані заперечення. За результатами розгляду заперечень позивача, ГУ ДПС у Волинській області задоволило їх частково. Серед порушень, що були зафіксовані в Акті та не були зняті податковим органом за результатами розгляду заперечень, є наступні порушення: незабезпечення з вини розпорядника акцизного складу (акцизний склад за адресою: с. Липини, вул. Окружна, буд. 32а) своєчасного подання до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального на акцизному складі, за період з 29.06.2021 р. по 25.07.2021 р. (форма J0210401) з простроченням термінів, чим порушено вимоги пп. 230.1.3 п. 230.1 ст. 230 Податкового кодексу. 25.11.2021 позивачем отримано податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Львівській області №2 від 15.11.2021, відповідно до якого на позивача накладено штраф у розмірі 27 000 грн. Позивач скористався своїм правом на адміністративне оскарження ППР та направив до ДПС України відповідну скаргу (№132/3 від 06.12.2021). Рішенням ДПС України від 08.07.2022 №6855/6/99-00-06-03-01-06 ППР залишено без змін, а скаргу позивача без задоволення. Позивач вказує, що товариством своєчасно здійснювалась подача електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального за період з 29.06.2021 р. по 25.07.2021 р., що підтверджується квитанціями №1 про прийняття документу із поміткою, що «Документ доставлено до центрального рівня Державної податкової служби України» та «Документ збережено на центральному рівні». Також усім цим довідкам було присвоєно статус «Зареєстровано в ЄРАН». Таким чином притягнення до відповідальності позивача як розпорядника акцизного складу, який належним чином виконав свій обов`язок, передбачений пп.230.1.3 п.230.1 ст.230 Податкового кодексу України, на підставі п.1281.1.3 п. 1281 ст. 128 ПК України є незаконним, а тому винесене податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

У відзиві на позовну заяву відповідач зазначає, що позивачем не надано квитанцій №2 щодо результатів перевірки та прийняття/неприйняття електронних документів (довідок про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу (отримання/відпуску) та залишків пального на акцизному складі пального), а також позивачем не підтверджено своєчасність надходження до контролюючого органу поданих ним звітів в електронній формі відповідно до норм Порядку №891. Просить відмовити в задоволенні позову.

У поданій до суду відповіді на відзив, позивач вказує про своєчасність направлення до податкового органу даних про фактичні залишки пального та про обсяг обігу пального, що підтверджується отриманими ним квитанціями №1.

У поданих до суду додаткових поясненнях у справі, відповідач звертає увагу на те, що відповідно до квитанцій №2 щодо результатів перевірки та прийняття/неприйняття електронного документу, всі подані за період з 29.06.2021 р. по 25.07.2021 р. електронні документи неприйняті з причин виявлення помилок в їх заповненні (дані витратомірів 0900PMR-06 та 0700PMR-06 не зареєстровано).

Ухвалою судді від 08.08.2022 відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення сторін.

Ухвалою суду від 19.08.2022 здійснено перехід із спрощеного позовного провадження до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання у справі призначено на 21.09.2022.

21.09.2022 розгляд справи не відбувся у зв`язку із перебуванням головуючого судді на самоізоляції.

12.10.2022 підготовче засідання відкладено на 26.10.2022 з метою ознайомлення представника позивача із додатковими поясненнями відповідача.

26.10.2022 підготовче засідання відкладено на 02.11.2022 за клопотанням представника відповідача.

02.11.2022 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду на 16.11.2022.

16.11.2022 судовий розгляд відкладено на 30.11.2022 у зв`язку із неявкою сторін.

30.11.2022 оголошено перерву в судовому засіданні до 14.12.2022.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позовній заяві та у відповіді на відзив.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву та додаткових поясненнях.

Суд всебічно і повно з`ясував всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Вест Ойл Трейдінг», , зареєстроване 01.06.2020, основний вид діяльності: роздрібна торгівля пальним (КВЕД 47.30), взято на облік в контролюючих податкових органах 01.07.2020 за №53.

22.09.2021 працівниками ГУ ДПС у Волинській області, на підставі наказу від 22.09.2021 №2705 «Про проведення фактичної перевірки» та направлень на перевірку №2822 та №2823 від 22.09.2021, проведено фактичну перевірку АЗС, що знаходиться за адресою: Волинська область, Луцький район, с. Липини, вул. Окружна, 32А.

За результатом вказаної перевірки ГУ ДПС у Волинській області складено акт від 22.09.2021 №03/7782/09-1/43640880, відповідно до якого під час перевірки зроблено висновок, зокрема, про порушення вимог пп.230.1.3 п.230.1 ст.230 Податкового кодексу України, а саме ТОВ «Вест Ойл Трейдінг» як розпорядником акцизного складу (уніфікований номер №1017248, Волинська область, Луцький район, с. Липини, вул. Окружна, 32А) не забезпечено своєчасного подання до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяги обігу пального або спирту етилового в кількості 27 звітів за період з 29.06.2021 р. по 25.07.2021 р.

Не погоджуючись із висновками вказаного акту перевірки позивач подав 29.09.2021 заперечення на нього, за результатами розгляду яких ГУ ДПС у Волинській області надано відповідь у формі листа від 12.10.2021 №3877/12/03-20-09-02-12 про часткове задоволення заперечень позивача та спростування висновків перевірки у частині пп.230.1.32 п.230.1 ст.230 Податкового кодексу України.

15.11.2021 Головним управлінням ДПС у Львівській області на підставі акту перевірки №03/7782/09-1/43642 від 22.09.2021 складено податкове повідомлення-рішення №2, яким за порушення п. 230.1.3 п.230.1 ст.230 Податкового кодексу України на ТОВ «Вест Ойл Трейдінг» на підставі п.54.3.3 п.54.3 ст.54, п. 128-1.3 ст.128-1 Податкового кодексу України накладено штраф у розмірі 27000,00 грн.

Позивач 06.12.2021 подав до Державної податкової служби України скаргу на вказане податкове повідомлення-рішення, яка рішенням про результати розгляду скарги від 08.07.2022 №6855/6/99-00-06-03-01-06 залишена без задоволення.

Не погоджуючись з вказаним податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 3 Господарського кодексу України під господарською діяльністю розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, щодо компетенції контролюючих органів, повноважень і обов`язків їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальності за порушення податкового законодавства, врегульовані Податковим кодексом України.

Відповідно до приписів п.44.1 ст.44 ПК України, для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством. Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Контролюючі органи мають право: проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України) (п.п. 20.1.4 ст. 20 Податкового кодексу України).

Відповідно до п.61.1 ст.61 Податкового кодексу України (далі ПК України) визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Приписами пп.62.1.3 п.62.1 ст.62 ПК України визначено, що податковий контроль здійснюється шляхом: перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Згідно п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до пп.75.1.3 п.75.1 ст.75 ПК України, фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Згідно з пп. 230.1.2 п.230.1 ст.230 ПК України акцизні склади та акцизні склади пересувні утворюються з метою підвищення ефективності роботи із запобігання та боротьби з незаконним виробництвом і обігом спирту етилового, горілки та лікеро-горілчаних виробів, пального, посилення контролю за повнотою та своєчасністю надходження до бюджету акцизного податку. Акцизні склади, на території яких здійснюється виробництво, оброблення (перероблення), змішування, розлив, навантаження-розвантаження, зберігання, реалізація пального, повинні бути обладнані витратомірами-лічильниками на кожному місці відпуску пального наливом з акцизного складу, розташованому на акцизному складі, та рівнемірами-лічильниками рівня таких товарів (продукції) у резервуарі, а для скрапленого газу (пропану або суміші пропану з бутаном), інших газів, бутану, ізобутану за кодами згідно з УКТ ЗЕД 2711 12 11 00, 2711 12 19 00, 2711 12 91 00, 2711 12 93 00, 2711 12 94 00, 2711 12 97 00, 2711 13 10 00, 2711 13 30 00, 2711 13 91 00, 2711 13 97 00, 2711 14 00 00, 2711 19 00 00, 2901 10 00 10 - також можуть бути обладнані пристроями для вимірювання рівня або відсотка пального у резервуарі (далі - рівнемір-лічильник) на кожному введеному в експлуатацію стаціонарному резервуарі, розташованому на акцизному складі. Акцизні склади, на яких здійснюються виключно зберігання та реалізація пального, що отримується та реалізується виключно у споживчій тарі без зміни розфасовки, а також скрапленого газу природного, бензолу, метанолу, не обладнуються витратомірами-лічильниками та рівнемірами-лічильниками. Платники податку - розпорядники акцизних складів зобов`язані зареєструвати: а) усі розташовані на акцизних складах резервуари, введені в експлуатацію, витратоміри-лічильники та рівнеміри-лічильники у розрізі акцизних складів - в Єдиному державному реєстрі витратомірів-лічильників та рівнемірів-лічильників рівня пального у резервуарі; б) усі акцизні склади - в системі електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового. Один акцизний склад може бути зареєстрований виключно одним розпорядником акцизного складу. Один розпорядник акцизного складу може зареєструвати один і більше акцизних складів. Забороняється здійснення реалізації пального без наявності зареєстрованих витратомірів-лічильників, рівнемірів-лічильників та резервуарів, без реєстрації акцизного складу.

Згідно пп.230.1.3. п.230.1 ст.230 ПК України, розпорядники акцизних складів зобов`язані на кожному акцизному складі щоденно (крім днів, в які акцизний склад не працює) формувати дані про фактичні залишки пального на початок та кінець звітної доби та про добові фактичні обсяги отриманого та реалізованого пального (далі у цьому розділі - обсяг обігу пального) у розрізі кодів товарних підкатегорій згідно з УКТ ЗЕД у літрах, приведених до температури 15° С.

Дані про фактичні залишки пального та про обсяг обігу пального формуються після проведення останньої операції з обігу пального у звітній добі, але не пізніше 23 години 59 хвилин цієї доби, до початку здійснення операцій з обігу пального у добу, що настає за звітною добою, та подаються до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, не пізніше 23 години 59 хвилин доби, що настає за звітною добою .

Дані про залишки пального та про обсяг обігу пального подаються електронними засобами зв`язку у формі електронних документів, яка затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Електронні документи заповнюються автоматично шляхом передачі до них даних з витратомірів-лічильників та рівнемірів-лічильників (під час виходу з ладу, проведення повірки або калібрування рівнеміра-лічильника або витратоміра-лічильника - заповнюються відповідальною особою розпорядника акцизного складу).

В електронних документах також зазначаються відповідальною особою розпорядника акцизного складу дані про обсяги залишків пального, що знаходяться на акцизному складі в тарі, балонах, упаковці, про добовий обсяг реалізованого пального в тарі, балонах, упаковці, а також інформація про дні, в які акцизний склад не працює.

Відповідно до п. 1, 5 Порядку ведення Єдиного державного реєстру витратомірів - лічильників і рівнемірів - лічильників рівня пального у резервуарі, передачі даних з них електронними засобами зв`язку до контролюючих органів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 22.11.2017 року №891 (із змінами та доповненнями, далі Порядок №891):

Цей Порядок визначає процедуру створення та ведення Єдиного державного реєстру витратомірів-лічильників і рівнемірів - лічильників рівня пального у резервуарі (далі - Реєстр), а також порядок передачі облікових даних (обсягу обігу та залишку пального) з них електронними засобами зв`язку до контролюючих органів.

Електронні документи для наповнення Реєстру, які формуються розпорядниками акцизних складів та надсилаються до Реєстру за кожним місцем розташування акцизного складу, містять, зокрема:

- зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів фактичних залишків пального на початок та кінець звітної доби та добового обсягу обігу пального за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД у літрах, приведених до температури 15 °С, у розрізі всіх наявних у розпорядника акцизного складу акцизних складів з уніфікованою нумерацією - для усіх розпорядників акцизних складів, крім зазначених в абзаці третьому цього підпункту.

Відповідно до п.6 Порядку №891, електронні документи для наповнення Реєстру, що містять інформацію, зазначену в підпунктах 5 і 6 пункту 5 цього Порядку, формуються та надсилаються розпорядниками акцизних складів щодня (крім днів, у які акцизний склад не працює). На кожному акцизному складі за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД формуються показники про обсяги залишків пального на початок та кінець звітної доби, що визначаються шляхом підсумовування обсягів залишків пального в кожному резервуарі на підставі показань рівнемірів, установлених на таких резервуарах. Підтвердженням розпоряднику акцизного складу прийняття/неприйняття його електронного документа для наповнення Реєстру / коригуючого електронного документа для наповнення Реєстру є квитанції в електронному вигляді у текстовому форматі, які надсилаються йому держателем Реєстру протягом операційного дня. Якщо протягом операційного дня держателем Реєстру не надіслано квитанції про прийняття/неприйняття електронного документа для наповнення Реєстру / коригуючого електронного документа для наповнення Реєстру, такий електронний документ вважається прийнятим.

Згідно з пп. 128-1.3. п. 128.1 ст. 128 ПК України, незабезпечення з вини розпорядника акцизного складу своєчасного подання до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, тягне за собою накладення штрафу в розмірі 1000 гривень за кожний неподаний електронний документ.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що в період з 29.06.2021 р. по 25.07.2021 р. ТОВ «Вест Ойл Трейдінг» направлялись до Державної податкової служби України довідки про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу (отримання/відпуску) та залишків пального на акцизному складі пального (форма J0210401), що підтверджується квитанціями №1, а саме:

- за 29.06.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 30.06.2021;

- за 30.06.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 01.07.2021;

- за 01.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 02.07.2021;

- за 02.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 03.07.2021;

- за 03.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 04.07.2021;

- за 04.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 05.07.2021;

- за 05.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 06.07.2021;

- за 06.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 07.07.2021;

- за 07.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 08.07.2021;

- за 08.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 09.07.2021;

- за 09.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 10.07.2021;

- за 10.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 11.07.2021;

- за 11.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 12.07.2021;

- за 12.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 13.07.2021;

- за 13.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 14.07.2021;

- за 14.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 15.07.2021;

- за 15.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 16.07.2021;

- за 16.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 17.07.2021;

- за 17.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 18.07.2021;

- за 18.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 19.07.2021;

- за 19.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 20.07.2021;

- за 20.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 21.07.2021;

- за 21.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 22.07.2021;

- за 22.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 23.07.2021;

- за 23.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 24.07.2021;

- за 24.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 25.07.2021;

- за 25.07.2021 доставлено в поштову скриньку ДПС 26.07.2021.

Наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 №557 затверджено Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, який визначає основні організаційно-правові засади обміну електронними документами між суб`єктами електронного документообігу (далі Порядок №557).

Відповідно до п. 2 розділу ІІ Порядку №557 автор створює електронні документи у строки та відповідно до порядку, що визначені законодавством для відповідних документів в електронному та паперовому вигляді, із зазначенням всіх обов`язкових реквізитів та з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису чи печатки, керуючись цим Порядком, а також Договором (крім фізичних осіб, які не є самозайнятими особами).

Відповідно до пунктів 5-11 розділу ІІ Порядку №557 у разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка. Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня.

Автоматизована перевірка електронного документа включає:

перевірку правового статусу кваліфікованого електронного підпису чи печатки відповідно до частини другої статті 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги»;

перевірку обов`язковості та послідовності накладання на електронний документ кваліфікованого електронного підпису чи печатки підписувачів у встановленому порядку;

перевірку відповідності електронного документа затвердженому формату (стандарту);

перевірку наявності обов`язкових реквізитів;

перевірку права підпису електронного документа підписувачем.

Перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня. У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 7 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі. Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.

Не пізніше наступного робочого дня з моменту формування першої квитанції, якщо інше не встановлено нормативно-правовими актами та цим Порядком, формується друга квитанція. Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувача (підписувачів) електронного документа та автора квитанції). На другу квитанцію накладається печатка відповідного контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник другої квитанції зберігається в контролюючому органі. У разі наявності другої квитанції про прийняття електронного документа датою та часом прийняття (реєстрації) електронного документа контролюючим органом вважаються дата та час, зафіксовані у першій квитанції.

Таким чином, з наданих позивачем до суду документів вбачається, що ним дані про фактичні залишки пального та про обсяг обігу пального, в період з 29.06.2021 по 25.07.2021, направлялись до контролюючого органу у терміни, визначені пп.230.1.3. п.230.1 ст.230 Податкового кодексу України.

При цьому, відповідачем доказів на спростування вказаного до суду не надано. З наданих відповідачем до суду квитанцій №2 вбачається лише коли довідки про зведені дані (обсяги пального) ТОВ «Вест Ойл Трейдінг» не були прийняті податковим органом.

Виходячи із системного аналізу вищевказаних норм права та встановлених судом обставин, підтверджених наявними в матеріалах справи доказами, суд приходить до висновку, що відповідач, приймаючи податкове повідомлення-рішення №2 від 15.11.2021, діяв всупереч та не у відповідності до вимог чинного законодавства, а відтак вказане рішення є протиправним, та таким, що підлягає скасуванню.

Аналогічного правового висновку дійшов П`ятий апеляційний адміністративний суд у постанові від 30.06.2022 у справі № 420/23456/21.

Згідно частини першої статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини першої статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частинами першою, другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

За сукупності викладених обставин, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог ТОВ «Вест Ойл Трейдінг».

У відповідності до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ч. 7, 9 ст. 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Верховний Суд України у постанові від 01.10.2002 № 36/63 визначив умови, за яких стороні сплачуться судові витрати за участь адвоката при розгляді справи, а саме: кошти сплачені адвокату стороною, котрій такі послуги надавались; їх сплата підтверджується відповідними фінансовими документами.

Отже, при визначенні суми відшкодування витрат, пов`язаних з наданням правничої допомоги, необхідно виходити з реальності цих витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, з огляду на конкретні обставини справи.

На обґрунтування вимог про стягнення правничої допомоги представником позивача долучено: договір про надання правової допомоги №227 від 29.07.2022 року, ордер на надання правничої (правової) допомоги серії ВС №1154383, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серії ОД №003851 від 18.06.2019 року, рахунок №22/10 від 12.10.2022 на суму 2000,00 грн., платіжне доручення №14491 від 12.10.2022 на суму 2000,00 грн.

З огляду на викладене, судовий збір в розмірі 2481,00 грн. та витрати на правову допомогу в розмірі 2000,00 грн. підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 242-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 15.11.2021 №2.

3. Стягнути з Головного управління ДПС у Львівській області (вул. Стрийська, 35, м. Львів, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Вест Ойл Трейдінг» (вул. Федьковича, 57, м. Львів, ) 2481,00 грн. судового збору та 2000,00 грн. витрат на правову допомогу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст судового рішення складено 19.12.2022.

Суддя Костецький Н.В.