Справа № 160/1481/22
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2022-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 вересня 2022 року Справа № 160/1481/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Турової О.М.,
за участі секретаря судового засідання: Лісенко К.В.,
представника позивача: Монич Н.І.,
представника відповідача: Борисенка А.О.,
розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на попередній посаді та стягнення недоплаченої заробітної плати, -
21.01.2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області, в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 01.12.2021 року №2032к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності командира полку поліції особливого призначення ГУНП майора поліції ОСОБА_1 » в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності (Пункт 3 резолютивної частини Наказу);
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 16.12.2021 року №810 о/с, яким ОСОБА_1 було звільнено з посади командира полку поліції особливого призначення з 16 грудня 2021 року та переміщено на посаду старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №2 Дніпровського районного управління поліції;
- поновити ОСОБА_1 на посаді командира полку поліції особливого призначення Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області з 17 грудня 2021 року;
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.02.2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №160/1481/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області про скасування наказів, поновлення на попередній посаді, виплати заробітної плати, а також задоволено клопотання представника позивача про розгляд цієї справи за правилами загального позовного провадження і призначено справу №160/1481/22 до розгляду за правилами загального позовного провадження із призначенням першого підготовчого судового засідання на 01.03.2022 року о 14:00год.
Крім того, вищезазначеною ухвалою суду від 07.02.2022р. витребувано у Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області: завірені належним чином копії матеріалів службового розслідування стосовно ОСОБА_1 ; довідку про розмір середньомісячної та середньоденної заробітної плати ОСОБА_1 .
Відповідно до довідки від 01.03.2022р., складеної помічником судді Закопай А.Р., всі справи, призначені до розгляду в судовому засіданні 01.03.2022 року, були зняті з розгляду у зв`язку із введенням воєнного стану на території України.
Наступне підготовче судове засідання призначено на 06.04.2022 року о 14:00 год.
25.03.2022 року до суду від представника відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі.
05.04.2022 року від представника позивача надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.
06.04.2022 року від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення слухання справи у зв`язку із зайнятістю представника відповідача у судовому засіданні в Третьому апеляційному адміністративному суді у справі №280/4641/20.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.04.2022 року клопотання представника Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області про відкладення підготовчого провадження у справі №160/1481/22 задоволено частково, продовжено строк підготовчого провадження в адміністративній справі №160/1481/22 до 04.05.2022 року та призначено наступне підготовче судове засідання на 04.05.2022 року о 14:00 год.
У підготовчому судовому засіданні 04.05.2022р. усною ухвалою суду, постановленою без видалення до нарадчої кімнати, із занесенням до протоколу судового засідання, у задоволенні клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі відмовлено.
Також у підготовчому судовому засіданні 04.05.2022р. представником Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області заявлено клопотання про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.05.2022 року клопотання Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про залишення позовної заяви без руху у справі №160/1481/22 задоволено, позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на попередній посаді та стягнення недоплаченої заробітної плати залишено без руху, а також встановлено позивачеві строк п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду оригіналу документа про сплату судового збору за подання до суду позовної заяви у розмірі 992,40грн.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.05.2022 року продовжено розгляд справи №160/1481/22 за правилами загального позовного провадження та призначено наступне підготовче судове засідання у цій справі на 24 травня 2022 року на 16:00год.
Також 24.05.2022 року разом з відзивом на позов відповідачем подано витребувані судом докази та клопотання про поновлення строку на подання відзиву у справі №160/1481/22.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.05.2022 року клопотання Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про поновлення строку на подання відзиву у справі №160/1481/22 задоволено, поновлено Головному управлінню Національної поліції в Дніпропетровській області строк для подання відзиву у справі №160/1481/22 та прийнято до розгляду поданий Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області відзив на позов у справі №160/1481/22.
Також у підготовчому судовому засіданні 24.05.2022р. представником позивача заявлено усне клопотання про продовження строку підготовчого провадження у справі задля надання часу на ознайомлення з відзивом у справі та підготовки і подання до суду відповіді на відзив.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.05.2022 року клопотання представника ОСОБА_1 про продовження строку підготовчого провадження у справі задоволено, продовжено строк підготовчого провадження в адміністративній справі №160/1481/22 до 15 червня 2022 року та призначено наступне підготовче судове засідання призначено на 15 червня 2022 року о 13:00 год.
14.06.2022 року до суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій останнім висловлено позицію, аналогічну викладеній у позовній заяві, та додатково зазначено, що відповідачем в жодному з документі службового розслідування не перелічено відповідні обов`язки ОСОБА_1 , які нібито були ним порушені, та не встановлено конкретних фактів їх порушення. Зокрема, у висновку службового розслідування не зазначено, в чому саме полягав дисциплінарний проступок ОСОБА_1 і цей висновок не містить описання складу дисциплінарного проступку позивача. Крім того, відомості, які зазначені в самому висновку, не підтверджені належними та допустимими доказами, а також, не мають жодного відношення до ОСОБА_1
15.06.2022 року до суду від представника позивача надійшло клопотання про проведення підготовчого судового засідання, призначеного на 15.06.2022 року, без його участі, а також про закриття підготовчого провадження у справі та перехід до судового розгляду по суті.
15.06.2022 року до суду від представника відповідача надійшла заява про закриття підготовчого провадження у справі та перехід до судового розгляду по суті.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.06.2022 року клопотання представника позивача та представника відповідача про закриття підготовчого провадження та призначення справи №160/1481/22 до розгляду по суті задоволено, закрито підготовче провадження та призначено справу №160/1481/22 до судового розгляду по суті у судовому засіданні на 13.07.2022 року о 13:30 год.
Представник позивача та позивач в судове засідання 13.07.2022 року не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
У судовому засіданні 13.07.2022 року усною ухвалою суду, постановленою без видалення до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, розгляд справи відкладено на 16:00год. 09.08.2022 року.
У судовому засіданні 09.08.2022 року усною ухвалою суду, постановленою без видалення до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, витребувано у позивача додаткові письмові пояснення щодо вимог про стягнення з відповідача різниці в грошовому забезпеченні за час виконання нижчеоплачуваної роботи, а у відповідача - додаткові письмові пояснення відносно того, чи є станом на теперішній час вручені підозри, обвинувачення або вироки стосовно осіб, які вказані в матеріалах службового розслідування, а саме щодо позивача та його підлеглих, у зв`язку із чим у судовому засіданні оголошено перерву до 13.09.2022 року на 11.00 год.
Також 13.09.2022 року до суду від представника позивача надійшли додаткові пояснення у справі щодо вимог про стягнення з відповідача різниці в грошовому забезпеченні за час виконання нижчеоплачуваної роботи, в яких зазначалося, що про виконання позивачем нижчеоплачуваної роботи з 16.12.2021р. свідчить той факт, що за посадою старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №2 Дніпровського районного управління поліції, на яку його переміщено оскаржуваним наказом, посадовий оклад складає 2500,00грн., а на попередньо займаній посаді командира полку поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області посадовий оклад становив 3100,00грн., при цьому, у разі задоволення позову, розрахунок грошового забезпечення за спірний період повинен здійснюватися саме з урахуванням посадового окладу за посадою командира полку поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, так як саме на такий розмір посадового окладу ОСОБА_1 мав право у спірний період. Крім цього, представником позивача також зауважено, що поліцейські ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 за фактами порушення службової дисципліни якими, що призвели до можливої участі останніх у викраденні виробів та товарно-матеріальних цінностей ПАТ «Інтерпайп НТЗ» із залученням службового автомобіля, було порушено службове розслідування, не перебували у прямому (безпосередньому) підпорядкуванні ОСОБА_1 , при цьому, матеріали службового розслідування не містять пояснень саме безпосередніх керівників цих осіб та жодних дисциплінарних стягнень до них застосовано не було.
У судових засіданнях представник позивача підтримав пред`явлений позов у повному обсязі та, посилаючись на викладені у ньому та у відповіді на відзив і у додаткових поясненнях доводи, просив повністю задовольнити позовні вимоги.
Представник відповідача у судових засіданнях пред`явлений позов не визнав та заперечував проти задоволення позовних вимог у повному обсязі, посилаючись на доводи, викладені у відзиві на позовну заяву.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог, з огляду на таке.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 з 01.03.1999р. по 06.11.2015р. проходив службу в органах внутрішніх справ, а з 07.11.2015р. по теперішній час проходить службу в органах Національної поліції України, що підтверджується записами трудової книжки позивача серії НОМЕР_2 , копія якої міститься в матеріалах справи.
Відповідно до наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 25.11.2019р. №374о/с ОСОБА_1 призначено на посаду командира полку поліції особливого призначення ГУНП в Дніпропетровській області.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 05.11.2021р. №2286 строк проведення службового розслідування, призначеного на підставі наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 05.10.2021р. №2042, продовжено до 03.12.2021р.
Пунктом 2 наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 01.12.2021р. №2032к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності командира полку поліції особливого призначення ГУНП майора поліції ОСОБА_1 », зважаючи на встановлення за результатами проведеного службового розслідування порушення службової дисципліни в діях майора поліції ОСОБА_1 , за порушення службової дисципліни, недотримання вимог статті 8 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців 1 та 3 пункту 3 розділу V, пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 22.02.2016 року №1179, що виразилось у неналежному виконанні своїх службових обов`язків, визначених посадовою інструкцією, в частині організації діяльності підрозділу та контролю за її ефективністю, контролю за службовою діяльністю підлеглих в межах наданих повноважень, а також контролю за дотриманням законності та службової дисципліни підлеглими поліцейськими, до командира полку поліції особливого призначення ГУНП майора ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 16.12.2021р. №810 о/с відповідно до пункту 3 частини 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» переміщено (у порядку виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) майора поліції ОСОБА_1 (0048147) на посаду старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №2 Дніпровського районного управління поліції (посадовий оклад - 2500 гривень), звільнивши з посади командира полку поліції особливого призначення, з 16 грудня 2021 року.
У якості підстави для видання наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 16.12.2021р. №810 о/с вказано наказ ГУНП від 01.12.2021р. №2032к та подання від 16.12.2021р.
Не погоджуючись з вищевказаними наказами ГУНП в Дніпропетровській області від 01.12.2021р. №2032к та від 16.12.2021р. №810 о/с щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, останній звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та спірним правовідносинам, суд зважає на таке.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 6 статті 43 Конституції України встановлено, що громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України Закону України від 02.07.2015р. №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до частини першої статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень (частина перша статті 59 Закону №580-VIII).
Основні обов`язки поліцейського визначено статтею 18 Закону №580-VIII.
Так, ч.1 ст.18 Закону №580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Згідно з ч.1, ч.2 ст.19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до п.3 ч.1 ст.65 Закону №580-VIII переміщення поліцейських здійснюється на посади, нижчі ніж та, на якій перебував поліцейський: у зв`язку зі скороченням штатів або реорганізацією в разі неможливості призначення на рівнозначну посаду; за станом здоров`я - на підставі рішення медичної комісії; через службову невідповідність - на підставі висновку атестації з урахуванням професійних і особистих якостей; за ініціативою поліцейського; як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
При цьому, ч.9 ст.65 Закону №580-VIII передбачено, що переведення поліцейського здійснюється на підставі єдиного наказу про звільнення із займаної посади та направлення для подальшого проходження служби до іншого органу (закладу, установи) поліції та про призначення на посаду в органі (закладі, установі) поліції, до якого переміщується поліцейський.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018р. №2337-VІІІ (далі Дисциплінарний статут НПУ).
Частинами 1 та 2 статті 1 Дисциплінарного статуту НПУ визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Згідно з п.1 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту НПУ службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України.
Частина 1-4 статті 2 Дисциплінарного статуту НПУ встановлено, що за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських. Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю. Керівник, якому поліцейський підпорядкований за службою, у тому числі тимчасово, є прямим керівником для нього. Найближчий до підлеглого прямий керівник є безпосереднім керівником. Під час виконання службових обов`язків поліцейський підпорядковується лише своєму безпосередньому та прямому керівникові.
Статтею 3 Дисциплінарного статуту НПУ визначено обов`язки керівника щодо підлеглих та встановлено, що керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний:
1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського;
2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій;
3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського;
4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень;
5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності;
6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними;
7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень;
8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.
Узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських є Правила етичної поведінки поліцейського, затверджені наказом МВС України від 22.02.2016 року №1179 (далі Правила №1179), які спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.
Відповідно до абз.2 п.1 розділу І Правил №1179 ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Пунктом 3 розділу V Правил №1179 встановлено, що керівник органу (підрозділу) поліції повинен:
бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, а також вимагати їх дотримання від підлеглих;
відповідати за віддані (видані) розпорядження (доручення) і накази, наслідки їх реалізації, відповідність їх законодавству України;
об`єктивно оцінювати виконання службових обов`язків підлеглими, а в разі порушення норм законодавства України або недотримання вимог цих Правил - ініціювати притягнення їх до відповідальності згідно із законодавством України;
заохочувати етичну поведінку;
запобігати виникненню конфлікту інтересів у діяльності підлеглих, а в разі виникнення - сприяти його оперативному вирішенню.
Згідно з п.3 розділу ІV Правил №1179 за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику.
Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За приписами ч.1 ст.12 Дисциплінарного статуту НПУ дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ч.1, ч.2 ст.13 Дисциплінарного статуту НПУ дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
Згідно з ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту НПУ до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Частинами 1-3 статті 14 Дисциплінарного статуту НПУ встановлено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Частиною 4 статті 14 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до ч.6 ст.14 Дисциплінарного статуту НПУ службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Згідно з ч.10 ст.14 Дисциплінарного статуту НПУ Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Частинами 1-2 статті 15 Дисциплінарного статуту НПУ встановлено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.
При цьому, п.1 розділу V Порядку №893 встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Відповідно до п.2, п.3 розділу V Порядку №893 службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Водночас, ч.ч.1-4 ст.16 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Згідно з п.4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Пунктом 7 розділу V Порядку №893 встановлено, що розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Абзацом 1 пункту 8 розділу V Порядку №893 передбачено, що за рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.
Абзацом 1 пункту 14 розділу V Порядку №893 встановлено, що під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
При цьому, ч.1 ст.18 Дисциплінарного статуту НПУ визначено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
За приписами п.п.1, 2 розділу VІ Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Згідно з ч.2, ч.3 ст.19 Дисциплінарного статуту НПУ висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Відповідно до п.1 розділу VІІ Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Так, ч.ч.4,5 ст.19 Дисциплінарного статуту НПУ визначено, що обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.
За приписами ч.7 ст.19 Дисциплінарного статуту НПУ у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Згідно з ч.8 ст.19 Дисциплінарного статуту НПУ під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що службове розслідування в органах поліції є комплексом заходів, які здійснюються в межах відомчої компетенції та з метою збирання, перевірки і оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, встановлення обставин (часу, місця, способу) його вчинення, уточнення причин та умов, що цьому сприяли, а також ступеня вини особи, яка його вчинила, і визначення виду стягнення, що пропонується до застосування керівником.
Таким чином, мета службового розслідування полягає у повному, об`єктивному та всебічному встановленні обставин (часу, місця), наслідків правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у його вчиненні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявності причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причин правопорушення та умов, що йому сприяли; законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступеня вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки поліцейського і його ставлення до вчиненого.
При цьому, службове розслідування має відбуватися за чітко встановленою законом процедурою, в тому числі із забезпеченням права поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, на захист що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій в порядку приписів ст.18 Дисциплінарного статуту НПУ.
Також з аналізу ст.1 Дисциплінарного статуту НПУ слідує, що підставою для дисциплінарної відповідальності поліцейського є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у недотриманні чи неналежному дотриманні службової дисципліни та означає недотримання поліцейським Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів МВС підпорядкованих йому органів і підрозділів, Присяги поліцейського та наказів керівників.
Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Суд погоджується з тим, що позивач, як командир полку поліції особливого призначення ГУНП в Дніпропетровській області усвідомлював свою роль в контролі за додержанням службової дисципліни свого особистого складу, а, отже, може нести відповідальність за порушення статті 3 Дисциплінарного статуту НПУ, якщо провина буде доведена.
При цьому, суд зауважує, що, як слідує з вищенаведеної норми ст.3 Дисциплінарного статуту НПУ, вона містить 8 підпунктів, кожен з яких визначає певний окремий обов`язок, що покладається на керівника щодо підлеглих, як-то 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.
Стверджуючи у висновку службового розслідування та у спірних наказах про порушення позивачем ст.3 Дисциплінарного статуту НПУ, відповідач взагалі не зазначив, який саме з вищенаведених пунктів цієї статті порушено позивачем і, якщо, всі, то в чому полягало кожне з таких порушень.
Також не розкрито у висновку службового розслідування і у спірних наказах чому саме відповідачем зроблено висновок про порушення позивачем приписів пункту 3 розділу ІV та абзаців 1 та 3 пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 22.02.2016 року №1179, зокрема, не наведено обставин та фактів, які б свідчили про те, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді командира полку поліції особливого призначення ГУНП в Дніпропетровській області, або не дотримувався норм професійної етики і при зверненні до нього був зверхнім, погрожував, іронізував, використовував ненормативну лексику тощо, що заборонено приписами пункту 3 розділу ІV Правил №1179, або не був прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, та/або не вимагав їх дотримання від підлеглих, та/або необ`єктивно оцінював виконання службових обов`язків підлеглими, а в разі порушення норм законодавства України або недотримання вимог цих Правил - не ініціював притягнення їх до відповідальності згідно із законодавством України, як то передбачено абз.1 та 3 пункту 3 розділу V Правил №1179.
Таким чином, у даному випадку відповідачем не було надано належних та достатніх доказів вчинення дисциплінарного проступку саме позивачем, а не його підлеглими, тому прийняті спірні накази про звільнення позивача з посади є неправомірними.
При цьому, застосовуючи до позивача такий суворий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з посади за порушення службової дисципліни, відповідач не врахував наступні обставини: тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо. Отже, до позивача за неналежний контроль за додержанням службової дисципліни підлеглими застосовано неспіврозмірний вид дисциплінарного стягнення.
Водночас, суд відхиляє аргументи відповідача стосовно того, що позивач як керівник, також окремо несе відповідальність за ефективність діяльності органу, дотримання вимог чинного законодавства підлеглими, керівником яких він є, та може бути притягнутий до відповідальності поряд з працівниками, якими вчинено порушення.
Як встановлено судом, відповідач не довів в чому саме полягає вина позивача щодо порушення службової дисципліни його підлеглими.
Разом з тим, такого факту як підлеглість не достатньо для притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 26.11.2019р. у справі №804/2828/16.
При цьому, суд наголошує на тому, що будь-які фактори, у тому числі, воєнний стан чи суспільний резонанс навколо певних подій, не звільняють суб`єкта владних повноважень від обов`язку під час прийняття рішення діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано та добросовісно.
Зважаючи на встановлені судом фактичні обставини цієї справи, суд доходить висновку про протиправність пункту 2 наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 01.12.2021 року №2032к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності командира полку поліції особливого призначення ГУНП майора поліції ОСОБА_1 » щодо застосування до командира полку поліції особливого призначення Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, а також наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 16.12.2021 року №810 о/с про звільнення ОСОБА_1 з посади командира полку поліції особливого призначення ГУНП в Дніпропетровській області з 16 грудня 2021 року та переміщення його на посаду старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №2 Дніпровського районного управління поліції та, відповідно, про їх скасування, а, отже, про задоволення позовних вимог в цій частині.
Разом з тим, суд зазначає, що доводи позивача стосовно порушення відповідачем приписів Порядку №893 через те, що у позивача не було відібрано пояснень по суті службового розслідування, а також через те, що ОСОБА_1 не було повідомлено про засідання дисциплінарної комісії, не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи, оскільки, по-перше, судом встановлено, що в ході проведення службового розслідування 12.10.2021р. членом дисциплінарної комісії - старшим інспектором відділу службових розслідувань УГІ ГУНП підполковником поліції Громом В. було відібрано пояснення у ОСОБА_1 і копія цих пояснень міститься в матеріалах справи, а по-друге, неповідомлення позивача про засідання дисциплінарної комісії у даному випадку не є порушенням Порядку №893, оскільки розгляд даної дисциплінарної справи здійснювався дисциплінарною комісією в формі письмового провадження, про що безпосередньо зазначено у висновку цього службового розслідування, водночас, як зазначалося вище, п.7, п.8 розділу V Порядку №893 встановлено, що розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження і призначення розгляду справи на відкритому засіданні може здійснюватися за рішенням уповноваженого керівника, при цьому, такого рішення у справі, що розглядається не приймалося, відтак, проведення розгляду дисциплінарної справи позивача в формі письмового провадження без повідомлення останнього про засідання дисциплінарної комісії не суперечить вищенаведеним приписам Порядку №893. При цьому, наведені обставини жодним чином не спростовують вищевказаний висновок суду про протиправність спірних наказів і наявність підстав для їх скасування.
Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.
Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Вирішуючи питання щодо способу захисту порушеного права позивача, суд також враховує, що відповідно до ч.ч.1, 2 ст.235 Кодексу законів про працю України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
Аналогічні приписи містить п.24 Положення про проходження служби рядовим та начальницьким складом органів внутрішніх справ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів УРСР від 29.07.1991р. №114, згідно з яким у разі незаконного звільнення або переведення на іншу посаду особи рядового, начальницького складу органів внутрішніх справ підлягають поновленню на попередній посаді з виплатою грошового забезпечення за час вимушеного прогулу або різниці в грошовому забезпеченні за час виконання службових обов`язків, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на службі розглядається більше одного року не з вини особи рядового, начальницького складу, така особа має право на отримання грошового забезпечення за весь час вимушеного прогулу.
При цьому, п.16 Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 № 260, передбачено, що при переведенні по службі, пов`язаному з переїздом до іншого населеного пункту, або переведенні до іншого органу Національної поліції грошове забезпечення за попереднім місцем служби виплачується включно по день звільнення з посади, що передує даті відбуття до нового місця служби, зазначений в наказі по особовому складу. При призначенні поліцейського на іншу посаду в одному органі поліції грошове забезпечення виплачується за новою посадою з дня призначення на посаду, указаного в наказі по особовому складу. Грошове забезпечення за попередньою посадою виплачується по день звільнення з посади, зазначений у наказі по особовому складу, включно. При цьому день звільнення з посади вважається останнім днем служби на відповідній посаді. Якщо в наказі по особовому складу дата призначення на посаду не зазначена, грошове забезпечення виплачується з дня підписання цього наказу.
Отже, належним способом поновлення порушених прав позивача є поновлення саме на посаді, з якої його було незаконного переміщено на іншу посаду, а саме на посаді командира полку поліції особливого призначення Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області з 17 грудня 2021 року.
При цьому, враховуючи встановлення судом факту незаконного переведення позивача на іншу посаду зі займаної посади 17.12.2021р. (останній робочий день на попередній посаді 16.12.2021р.), ОСОБА_1 підлягає поновленню на посаді командира полку поліції особливого призначення Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області саме з 17.12.2021р.
Натомість, позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача різниці в посадовому окладі за час виконання нижчеоплачуваної роботи задоволенню не підлягають, з огляду на таке.
Так, з аналізу вищенаведених приписів ч.2 ст.235 КЗпП України та п.24 Положення про проходження служби рядовим та начальницьким складом органів внутрішніх справ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів УРСР від 29.07.1991р. №114, слідує, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, тобто законодавцем передбачено, що, за умови встановлення судом незаконного переведення особи на іншу посаду і поновлення особи на попередній посаді, працівнику здійснюється виплата різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, тобто сумарної різниці зі всього щомісячного грошового забезпечення, яке отримував працівник, а не, як помилково вважає позивач, різниці лише в деяких складових грошового забезпечення.
Відповідно до частин першої та другої статті 94 Закону №580-VIII поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.
Пунктом першим постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» установлено, що грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.
Отже, перебуваючи на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №2 Дніпровського районного управління поліції, ОСОБА_1 отримував більше щомісячне грошове забезпечення по відношенню до щомісячного грошового забезпечення, яке він отримував за посадою командира полку поліції особливого призначення Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області, відтак, підстави для стягнення з відповідача на користь позивача різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи у даному випадку відсутні.
Враховуючи викладені обставини справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову ОСОБА_1 .
Відповідно до п.п.2,3 ч.1 ст.371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби. З огляду на викладене, суд вважає за необхідне допустити до негайного виконання рішення суду у частині поновлення позивача на посаді.
Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Згідно з абзацом 1 частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
При цьому, відповідно до ч.3 ст.139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Зважаючи на часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , понесені ним судові витрати зі сплати судового збору, підлягають стягненню з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань останнього на користь позивача відповідно до приписів ч.3 ст.139 КАС України пропорційно до розміру задоволених позовних вимог у сумі 744,30грн.
Керуючись ст. ст. 242-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-
Визнати протиправним та скасувати пункт 2 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 01.12.2021 року №2032к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності командира полку поліції особливого призначення ГУНП майора поліції ОСОБА_1 » щодо застосування до командира полку поліції особливого призначення Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади.
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 16.12.2021 року №810 о/с про звільнення ОСОБА_1 з посади командира полку поліції особливого призначення Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області з 16 грудня 2021 року та переміщення його на посаду старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №2 Дніпровського районного управління поліції.
Поновити ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) на посаді командира полку поліції особливого призначення Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області з 17 грудня 2021 року.
У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді командира полку поліції особливого призначення Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області з 17 грудня 2021 року відповідно до ст.371 КАС України.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 07.10.2022р.

Суддя: О.М. Турова