Справа № 404/7474/21
Суддя: Кулінка Л. Д.
Дата ухвалення: 2022-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 404/7474/21
Номер провадження 2-а/404/129/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2022 року Кіровський районний суд міста Кі ровограда

в складі: головуючого судді Кулінка Л.Д.

за участю секретаря Московенка В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницькому за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ; місце проживання: АДРЕСА_1 ), до Управління державного архітектурного будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького (; місцезнаходження: 25022, місто Кропивницький, вулиця Велика Перспективна, будинок № 41, кабінет № 428), про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про скасування постанови № 75 від 23.09.2021 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення. В обгрунтування позову зазначено, що 23.09.2021 року Управлінням державного архітектурного будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького винесено постанову № 75 та накладено на позивача стягнення у вигляді штрафу в сумі 9350,00 грн. Позивач не згодна за данною постановою, зазначає, що її не було повідомлено про час та місце розгляду адміністративної справи. Вказала, що реконструкція квартири АДРЕСА_1 з будівництвом добудови відбулась за згодою балансоутримувача Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора № 1», про що свідчить лист № м241 від 19.06.2019 року, а отже жодного самозахоплення коридору загального користування по АДРЕСА_1 не відбувалось. Фактично, жодного втручання в або знесення несучої стіни не було, заміна вхідної двері, а саме: з подвійної вхідної двері, було зроблено одинарний вхід до квартири, а також за власний кошт здійснено заміни гнилих дверей в коридорі шляхом їх демонтажу та облаштування з гіпсокартону стіни та встановлення металлопластикового вікна, та як балансоутримувач не здійснював жодних ремонтних робіт. Під час здійснення перевірки порушено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю , зокрема, всі дії відбувались за відсутності позивача, жодних актів, приписів ОСОБА_1 вручено чи надано не було. А відтак позивач змушена звернутись до суду з відповідним позовом.

Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 08 жовтня 2021 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання (а.с. 22).

Через канцелярію суду представником відповідача подано відзив (вх. № 355 від 05.01.2022 року) на адміністративний позов, в якому останній заперечує проти задоволення позову, зазначає, що 08.07.2021 року до Кіровоградського регіонального контактного центру надійшло звернення ОСОБА_2 щодо перевірки законності встановлення сусідкою тамбуру, який перекрив пожежний вихід та комунікації загального користування. В ході здійснення заходів державного архітектурного будівельного контролю було здійснено неодноразові виїзди на об`єкт для проведення позапланової перевірки, в тому числі із залученням правоохоронних органів. На підставі направлення № 165 від 16.08.2021 року було проведено позапланову перевірку на об`єкті «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 )». В результаті перевірки встановлено, що за адресою АДРЕСА_1 , позивачем здійснено реконструкцію квартири з будівництвом добудови (самозахоплення коридору загального користування), шляхом закладання дверного прорізу в коридорі загального користування, перенесення входу до квартири АДРЕСА_1 без отримання відповідних дозвільних документів. Наявне порушення зафіксовано актом від 27.08.2021 року № 165. Крім того, складено протокол від 27.08.2021 року № 76 та винесено припис від 27.08.2021 року № 77, з вимогою усунути порушення шляхом демонтажу добудови до квартири для вільного користування коридором загального користування. За результатами розгляду протоколу, винесено постанову від 23.09.2021 року № 75, за якою позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено стягнення у вигляді штрафу в сумі 9350,00 грн. Позивач зловживала своїм обов`язком щодо отримання поштової кореспонденції. Крім того, зазначили, що захоплення коридору загального користування, в тому числі аварійного пожежного виходу може призвести до настання негативних наслідків в разі виникнення пожежі та унеможливить евакуацію мешканців будинку. А відтак відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову (а.с.27-48).

В свою чергу представником позивача подано до суду відповідь на відзив (вх. № 7060 від 22.02.2022 року), в якому останній зазначає, що дії позивача не містять ознак вчинення адміністративного правопорушення, так як позивач виявила бажання облаштувати людські умови проживання, а саме: облаштувати санвузол та вбиральню, зважаючи, що проживає сама з сином, а міська влада ігнорує дану проблему. Крім того, позивач зазначає, що оскаржувана постанова винесена з порушенням дотримання вимог чинного законодавства та є такою, що підлягає скасуванню (а.с.54-59).

Представник позивача в судовому засіданні просив задовольнити позовні вимоги посилаючись на обставини викладені в позові та відповіді на відзив. В судове засідання призначене на 12.12.2022 року позивач та його представник не з`явився, подав до суду заяву (вх. № 9040 від 29.03.2022 року) про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, позовні вимоги підтримують та просять задовольнити (а.с.62).

Відповідач в судове засідання не з`явися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 68), причини неявки суду не відомі, заяв та клопотань до суду не подавав.

Зважаючи на те, що особиста участь сторін в судовому засіданні не визнана судом обов`язковою, суд вважає можливим проводити розгляд справи за відсутності сторін, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, за наявними матеріалами.

Розглянувши наявні матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи та досліджені в судовому засіданні докази, суд встановив таке.

Відповідно до Відомостей про право власності № 265105418 від 09.07.2021 року ОСОБА_1 на підставі приватної спільної часткової власності належить ? частина квартири АДРЕСА_1 (а.с.32).

До Кіровоградського регіонального контактного центру надійшло звернення ОСОБА_2 з проханням направити відповідну комісію з метою незаконного встановлення тамбуру сусідкою ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.30).

Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю міської ради міста Кропивницького 29.07.2021 року направлено лист за вих. № 01-46/340 до начальника Кропивницького районного управління поліції Головного управління національної поліції в Кіровоградській області, в якому повідомлено що в діях суб`єкта містобудування, ОСОБА_1 вбачаються окремі ознаки злочину, передбаченого статтею 356 Кримінального кодексу України (а.с.34).

16.08.2021 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького винесено направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 165 для проведення перевірки на об`єкті «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 » (а.с.35).

Згідно акту від 27.08.2021 року № 165 складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності встановлено що за адресою АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 здійснено закладання дверного пройому в коридорі загального користування, перенесення входу до квартири АДРЕСА_1 (чим вбачається втручання в несучі стіни будинку) та будівництво добудови до квартири АДРЕСА_1 за рахунок самозахоплення коридору загального користування. Всі види робіт виконанні без дозвільних документів (а.с.36-40).

В результаті чого 27.08.2021 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького складено протокол про адміністративне правопорушення № 76 за яким виявлено правопорушення, ОСОБА_1 частини п`ятої статі 96 Кодексу України про адміністративне правопорушення. Особі, яка притягається до адміністративної відповідальності повідомлено,що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10 год 00 хв. 10.09.2021 року у приміщенні Управління державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького (а.с.41-42).

27.08.2021 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького винесено припис № 77 з вимогою ОСОБА_1 усунути порушення містобудівного законодавства, а саме демонтувати добудову до квартири АДРЕСА_1 , для вільного користування коридором загального користування, відновити дверний прохід в коридорі загального користування , отримати дозвільні документи для перенесення входу до квартири АДРЕСА_1 (а.с.43).

Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького направлено на адресу позивача лист від 10.09.2021 року за вих. № 01-46/425 про перенесення розгляду адміністративного правопорушення яке було призначене на 10 год. 00 хв. 10.09.2021 року на 09 год. 00 хв. 23.09.2021 року (а.с.44).

Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького 23.09.2021 року винесено постанову № 75 по справі про адміністративне правопорушення відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено на неї стягнення у вигляді штрафу в сумі 9350,00 грн. (а.с.45-46).

Статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до положень статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки, зокрема, мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт (частина третя статті 41 Закону України ««Про регулювання містобудівної діяльності»).

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт врегульована Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Пунктом 2 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється з дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Згідно з пунктом 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки у тому числі є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством;за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету;надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку (пункт 12 Порядку № 553).

Отже, за наведеного правового регулювання слідує, що звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності достатньою правовою підставою для здійснення позапланового заходу.

Разом із цим орган державного архітектурно-будівельного контролю здійснюючи позапланових захід з питань перевірки суб`єкта містобудування на предмет виконання ним законодавства у сфері містобудівної діяльності на вимогу правоохоронних органів має дотримуватися порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, в т.ч., у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

За змістом пункту 13 цього Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства.

При цьому пунктом 14 Порядку №553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний, зокрема, допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до вимог пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Отже припис є формою реагування органу державного архітектурно-будівельного контролю на виявлені під час перевірки порушення, що направлений на їх усунення та/або зупинення робіт, що виконуються без документів, що дають дозвіл на виконання будівельних робіт.

Під правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності слід розуміти протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами ( стаття 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»).

Пунктом 2 частини шостої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачено, що суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Нормами Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку №553, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої.

Частиною пятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до статті 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення; чи винна дана особа в його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності; чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність; чи заподіяно майнову шкоду; чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу; а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При цьому, на підтвердження обставин вчинення адміністративного правопорушення суб`єктом владних повноважень мають бути подані відповідні докази.

Згідно з статтею 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Вказана норма зазначає, що саме суб`єкт владних повноважень має доводити правомірність своїх дій/рішень; саме суб`єкт владних повноважень має надати докази, які підтверджують правильність прийняття ним рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Досліджуючи матеріали справи судом встановлено, що направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 165 від 16.08.2021 року позивачу не направлялось, отже остання не була повідомлена про проведення перевірки. Щодо складеного акту від 27.08.2021 року, протоколу № 76 від 27.08.2021 року, та припису № 77 від 27.08.2021 року, то в них зазначено, що вказані документи направлені позивачу поштою, однак доказів того, що такі документи направлялись, описи вкладення, що саме направлялось позивачу та результат такого направлення, зокрема, чи отримала позивач, якщо ні чи направлялось повторно, до суду відповідачем не надано.

Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26.02.2020 року по справі № 826/7847/17.

З таких обставин, оскільки оскаржувана постанова винесена з порушенням вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, постанова № 75 по справі про аіміністративне правопорушення від 23.09.2021 року підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення закриттю.

У відповідності до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки адміністративний позов задоволено на користь позивача, та враховуючи те, що останнім здійснена сплата судового збору у розмірі 908,00 грн., що підтверджується квитанцією № 80038 від 02 жовтня 2021 року (а.с. 18), вказана сума судового збору підлягає стягненню на користь позивача, за рахунок бюджетних асигнувань з Управління державного архітектурного будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького, як відповідача по адміністративній справі.

На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, статями 96, 251, 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення; статтями 72, 73, 75, 76 ,77, 139, 246, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ; місце проживання: АДРЕСА_1 ), до Управління державного архітектурного будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького (; місцезнаходження: 25022, місто Кропивницький, вулиця Велика Перспективна, будинок № 41, кабінет № 428), про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення № 75 від 23.09.2021 року, якою притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за частиною п`ятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Закрити справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ; місце проживання: АДРЕСА_1 ) за частиною п`ятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ; місце проживання: АДРЕСА_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань з Управління державного архітектурного будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького (; місцезнаходження: 25022, місто Кропивницький, вулиця Велика Перспективна, будинок № 41, кабінет № 428) судовий збір у розмірі 908,00 грн.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення даного рішення до Третього апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складено 12.12.2022 року.

.

Суддя Кіровського районного

суду міста Кіровограда Людмила КУЛІНКА

Суддя Кіровського Л. Д. Кулінка

районного суду

м.Кіровограда