Справа № 480/6726/22
Суддя: О.А. Прилипчук
Дата ухвалення: 2022-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 грудня 2022 року Справа № 480/6726/22
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Прилипчука О.А.,
розглянувши у письмовому провадженні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/6726/22
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БАРСАМ-С"
до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області
про визнання протиправним та скасування рішення,-
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "БАРСАМ-С" з позовною заявою до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області, в якій просить:
1. Визнати протиправним та скасувати рішення № 36 від 22.09.2022 року про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін товариством з обмеженою відповідальністю БАРСАМ-С, про вилучення у ТОВ БАРСАМ-С необґрунтованої виручки на суму 6859,39 грн. та застосування адміністративно- господарської санкції на суму 6859,39 грн.
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 03 жовтня 2022 року ТОВ БАРСАМ-С листом від 28.09.2022 року було отримано рішення № 36 від 22.09.2022 року про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін товариством з обмеженою відповідальністю БАРСАМ-С, про вилучення у ТОВ БАРСАМ-С необґрунтованої виручки на суму 6859,39 грн. та застосування адміністративно-господарської санкції на суму 6859,39 грн.
Зазначене рішення прийняте на підставі проведеної ГУ ДПС у Сумській області фактичної перевірки (акт №1522/18/19/РРО/42820034 від 10.08.2022 р.).
Заперечення проти акту фактичної перевірки № 1515/18/19/РРО/42820034 від 10.08.2022 року не були враховані відповідачем під час прийняття рішення.
Позивач вважає рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій № 36 від 22.09.2022 року таким, що прийняте з порушенням норм чинного законодавства, оскільки позивач своєчасно надав заперечення проти висновків, викладених у акті перевірки, однак ці заперечення не були враховані контролюючим органом під час прийняття оскаржуваних рішень. З огляду на викладене, рішення, з приводу правомірності яких виник спір, не відповідають вимовам частини другої статті 2 КАС України, оскільки прийнятні без урахування усіх обставин, шо мають значення для його рішення (пункт 3), та без урахування права особи (в даному випадку платника податку) на участь у процесі прийняття рішення (пункт 9). Неврахувапня контролюючим органом при прийнятті податкового оскаржуваного рішення своєчасно поданих заперечень на акт перевірки є підставою для його скасування.
Щодо неправомірності висновків, викладених у актах перевірки зазначив, що з актів перевірки вбачається, що ТОВ БАРСАМ-С було порушене п. 1 ст. 13 ЗУ Про ціни та ціноутворення в частині реалізації пального (бензину автомобільного та палива дизельного) за цінами, вищіми за граничні ціни, сформовані відповідне до запровадженого способу регулювання.
Згідно абз. 3, 4 п. 41-4 постанови КМУ Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2 від 9 грудня 2020 р. № 1236, (далі - Постанова) установлено на період дії карантину граничний рівень торговельної надбавки в розмірі: не більше 5 гривень з урахуванням податку на додану вартість, що нараховується до середньої вартості 1 літра дизельного палива; не більше 4,55 гривні з урахуванням податку па додану вартість, що нараховується до середньої вартості 1 літра бензинів автомобільних.
Постановою КМУ Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. № 1236 від 29 квітня 2022 р. № 488, було внесено зміни до абз. 3,4 п. 41-4 Постанови, а саме установлено на період дії карантину граничний рівень торговельної надбавки в розмірі: не більше 7 гривень з урахуванням податку на додану вартість, що нараховується до середньої вартості 1 літра дизельного палива; не більше 6,5 гривні з урахуванням податку на додану вартість, що нараховується до середньої вартості 1 літра бензинів автомобільних.
Постановою КМУ Про зупинення дії пункту 41-4 постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. № 1236 від 17 травня 2022 р. № 594, зупинено дію пункту 41-4 постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. № 1236 Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОУШ-19, спричиненої коронавірусом СОVID-19 (Офіційний вісник України. 2021 р.. № 1. ст. 14. № 40, ст. 2387, № 46, ст. 2848; 2022 р.. № 25. ст. 1331. № 28. ст. 1533) - із змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 29 квітня 2022 р. № 488.
Таким чином, на момент проведення перевірки відповідальність за порушення граничного рівня торговельної надбавки відсутня, оскільки зупинено дію положень закону, які його встановлювали.
Ухвалою суду від 18.07.2022 відкрито провадження в даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) та встановлено відповідачу 15-денний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Відповідач не погоджується із позовною заявою ТОВ БАРСАМ-С виходячи із наступного.
Положення статті 19 Конституції України встановлюють, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Перевіркою встановлено, що на АЗС в період з 20.04.2022 по 09.05.2022 здійснювалась реалізація пального за цінами вищими від граничних, встановлених п. 414 постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 (зі змінами), що є порушенням порядку формування та встановлення цін.
Керуючись п.1 ч.І ст. 20; ч. 2 ст. 20 Закону України Про ціни і ціноутворення, ч. 1 ст. 12 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності прийнято рішення № 36 від 22 вересня 2022 року про вилучення у ТОВ БАРСАМ-С необґрунтовану виручку у розмірі 6859,39 грн.
Дослідивши матеріали адміністративної справи та зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні відносини, суд виходить з наступних підстав та мотивів.
Фактичною перевіркою встановлені порушення п. 1 ст. 13 Закону України "Про ціни та ціноутворення" в частині реалізації пального (бензину автомобільного та палива дизельного) за цінами, вищими за граничні ціни, сформовані відповідно до запровадженого способу регулювання.
26.08.2022 позивачем до ДПС у Сумській області подано заперечення до акту за результатами фактичної перевірки (а.с. 10).
Головним управлінням ДПС у Сумській області листом № 4412/6/1928-07-06-05 від 30.08.2022 повідомлено позивача про те, що для прийняття рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення законодавства у сфері ціноутворення матеріали фактичної перевірки надіслані листом від 10.08.2022 до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області, а тому заперечення залишаються без розгляду (а.с. 11).
Головним управлінням Держпродспоживслужби в Сумській області № 36 від 22.09.2022 прийнято рішення №36, яким вирішено застосувати до ТОВ «Барсам-С»
адміністративно-господарські санкції у вигляді:
1) вилучення необґрунтовано одержаної виручки у сумі 6859,39 грн у дохід державного бюджету;
2) штрафу у розмірі 6859,39 грн (100 відсотків необґрунтовано одержаної виручки) у дохід державного бюджету.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та способом, передбаченими Конституцією та законами України.
Основні засади цінової політики і регулює відносини, що виникають у процесі формування, встановлення та застосування цін, а також здійснення державного контролю (нагляду) та спостереження у сфері ціноутворення визначає Закон України «Про ціни і ціноутворення».
Відповідно до ст. 2 ЗУ «Про ціни і ціноутворення» дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають у процесі формування, встановлення та застосування цін Кабінетом Міністрів України, органами виконавчої влади, органами, що здійснюють державне регулювання діяльності суб`єктів природних монополій, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання, які провадять діяльність на території України, а також здійснення державного контролю (нагляду) та спостереження у сфері ціноутворення. Дія цього Закону не поширюється на встановлення тарифів на медичні послуги та лікарські засоби в межах програми медичних гарантій згідно із Законом України "Про державні фінансові гарантії медичного обслуговування населення".
Згідно ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про ціни і ціноутворення» реалізація державної цінової політики, проведення економічного аналізу рівня та динаміки цін, розроблення та внесення пропозицій щодо формування та реалізації державної цінової політики здійснюються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну цінову політику.
Відповідно до ст. 16 ЗУ «Про ціни і ціноутворення» органами державного контролю (нагляду) та спостереження у сфері ціноутворення (далі - уповноважені органи) є: центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з контролю за цінами; інші органи, визначені законом. Повноваження та порядок діяльності уповноважених органів, права та обов`язки їх посадових осіб, які здійснюють державний контроль (нагляд) за дотриманням суб`єктами господарювання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін та державне спостереження у сфері ціноутворення, визначаються цим Законом, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та іншими законами.
Згідно з п. 1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 року № 667, Держпродспоживслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства та який реалізує державну політику, зокрема у галузі державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів.
Пунктом 2 Положення № 667 передбачено, що Держпродспоживслужба у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.
Відповідно до пп. 2 п. 3 Положення № 667 одним з основних завдань Держпродспоживслужби є дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.
Згідно з пп. 11 п. 4 Положення № 667 Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань у сфері дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін: - здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням вимог формування, встановлення та застосування державних регульованих цін; - здійснює державний нагляд (контроль) за достовірністю інформації, зазначеної у документах про формування, встановлення та застосування державних регульованих цін; - надає у випадках, передбачених законодавством, висновки щодо економічного обґрунтування витрат під час формування цін (тарифів) на товари, роботи і послуги, щодо яких запроваджено державне регулювання цін (тарифів); - надає органам виконавчої влади, органам місцевого самоврядування, суб`єктам господарювання обов`язкові до виконання приписи про усунення порушень вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.
Пунктом 7 Положення визначено, що Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.
Постановою Кабінету Міністрів України № 1092 від 16.12.2015 року утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів за переліком згідно з додатком 1, у тому числі Головне управління Держпродспоживслужби в Сумській області.
Відповідно до п. 1 Положення про Головне управління Держпродспоживслужби в Сумській області, затвердженого наказом Держпродспоживслужби від 24.02.2020 року № 162, Головне управління Держпродспоживслужби в Сумській області є територіальним органом Держпродспоживслужби та їй підпорядковане.
Згідно п.п. 11 п. 4 Положення № 162, Головне управління, відповідно до покладених на нього завдань забезпечує реалізацію державної політики, а саме, у сфері дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін: здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням вимог формування, встановлення та застосування державних регульованих цін; здійснює державний нагляд (контроль) за достовірністю інформації, зазначеної у документах про формування, встановлення та застосування державних регульованих цін; приймає рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін; надає органам виконавчої влади, органам місцевого самоврядування, суб`єктам господарювання обов`язкові до виконання приписи про усунення порушення вимог законодавства щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.
Відповідно до ст. 17 ЗУ «Про ціни і ціноутворення» основними функціями уповноважених органів є: 1) виконання контрольно-наглядових функцій за дотриманням вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін; 2) здійснення державного спостереження у сфері ціноутворення; 3) запобігання порушенням у сфері ціноутворення.
Згідно ст. 18 ЗУ «Про ціни і ціноутворення» уповноважені органи мають право: 1) проводити у суб`єктів господарювання в установленому порядку планові та позапланові перевірки: достовірності зазначеної у документах інформації про формування, встановлення та застосування державних регульованих цін; бухгалтерських книг, звітів, кошторисів, декларацій, показників реєстраторів розрахункових операцій та інших документів незалежно від способу подання інформації, пов`язаних з формуванням, встановленням та застосуванням державних регульованих цін; наявності виписки або витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, а також документів, що посвідчують особу, в посадових осіб; 2) одержувати відповідно до законодавства у письмовій формі пояснення, довідки і відомості з питань, що виникають під час проведення перевірки; 3) одержувати безоплатно від суб`єктів господарювання, що перевіряються, копії документів та інші відомості, необхідні для здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, документів, що можуть підтверджувати їх порушення, платіжних доручень, квитанцій, що підтверджують факт перерахування до бюджету коштів у разі застосування адміністративно-господарських санкцій, а також довідки, підготовлені суб`єктами господарювання на їх вимогу; 4) робити запити та одержувати від органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування в повному обсязі інформацію та документи, необхідні для виконання покладених на них функцій; 5) вимагати від суб`єктів господарювання, що перевіряються, усунення виявлених порушень вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін; 6) приймати рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін; 7) надавати органам виконавчої влади та органам місцевого самоврядування, суб`єктам господарювання обов`язкові для виконання приписи про усунення порушень вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін; 8) звертатися до суду з позовами про стягнення до бюджету коштів у разі прийняття рішення про порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Статтею 2 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. Дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного нагляду, податкового контролю, митного контролю, державного експортного контролю (крім здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами космічної діяльності України приватної форми власності законодавства про космічну діяльність в Україні), контролю за дотриманням бюджетного законодавства, державного нагляду на ринках фінансових послуг, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) в галузі телебачення і радіомовлення, державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, державного ринкового нагляду та контролю нехарчової продукції, державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сфері автомобільного транспорту, під час рейдових перевірок (перевірок на дорозі), що проводяться з урахуванням особливостей, визначених Законом України "Про автомобільний транспорт", державного нагляду за дотриманням вимог безпеки використання ядерної енергії, державного нагляду (контролю) у сфері безпеки торговельного мореплавства і судноплавства на внутрішніх водних шляхах (у частині нагляду (контролю) за суднами).
Таким чином, відповідач, Головне управління Держпродспоживслужби в Сумській області, наділений повноваженнями для здійснення заходів державного нагляду, предметом яких є дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, а обмеження, визначені ч. 2 ст. 2 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» не розповсюджуються на його повноваження.
Постановою Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 р. № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), протягом періоду воєнного стану дозволено здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) в окремих сферах, зокрема щодо запобігання неконтрольованому зростанню цін на товари, які мають істотну соціальну значущість, виключно на підставі рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері: за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; з метою виконання міжнародних зобов`язань України.
Наказом Міністерства економіки України від 02.04.2022 року № 679 дозволено Держпродспоживслужбі протягом періоду воєнного стану проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) щодо суб`єктів господарювання роздрібної торгівлі у сфері формування, встановлення та застосування цін на товари, які мають істотну соціальну значущість, за переліком, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 22 квітня 2020 р. № 341 «Про заходи щодо стабілізації цін на товари, що мають істотну соціальну значущість, товари протиепідемічного призначення».
Водночас, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Верховною Радою України прийнято Закон України від 01 квітня 2022 року № 2173-IХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо адміністрування окремих податків у період воєнного надзвичайного стану», який набрав чинності 16.04.2022, та яким внесено зміни у Податковий кодекс України, а саме:
у пункті 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, підпункт 69.2 після абзацу четвертого доповнено двома новими абзацами такого змісту:
«У разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення камеральних перевірок оформлюється акт перевірки, який направляється контролюючим органом шляхом надіслання документа до електронного кабінету платника податків з одночасним надісланням на електронну адресу (адреси) платника податків інформації про вид документа, дату та час його надіслання до електронного кабінету. Перебіг строків подання та розгляду заперечень, додаткових документів та пояснень, прийняття, надсилання та оскарження податкового повідомлення-рішення зупиняється.
Документ, надісланий контролюючим органом до електронного кабінету, вважається врученим платнику податків, якщо він сформований з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».
У зв`язку з цим абзаци п`ятий і шостий вважати відповідно абзацами сьомим і восьмим;
в абзаці восьмому слова «проведення перевірок, передбачених цим підпунктом» замінити словами «проведення фактичних перевірок»;
підпункт 69.6 після слів «для потреб забезпечення оборони держави» доповнити словами «та наданої гуманітарної допомоги з дотриманням вимог законодавства України про гуманітарну допомогу».
Окрім цього, вказаним Законом № 2173 від 01.04.2022 пункт 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України доповнено підпунктом 69.27 такого змісту:
« 69.27. Тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану в Україні, податкові органи здійснюють державний контроль (нагляд) та спостереження у сфері ціноутворення відповідно до Закону України «Про ціни і ціноутворення» з урахуванням особливостей, встановлених цим пунктом.
Податкові органи здійснюють контроль за дотриманням платниками податків вимог законодавства щодо встановлених державою фіксованих цін, граничних цін та граничних рівнів торговельної надбавки (націнки) шляхом проведення фактичних перевірок.
Фактична перевірка проводиться за наявності хоча б однієї з таких підстав:
отримання у встановленому законодавством порядку від державних органів або органів місцевого самоврядування інформації, що свідчить про можливі порушення платником податків законодавства про ціни і ціноутворення;
отримання письмового звернення покупця (споживача), оформленого відповідно до закону, про порушення платником податків установленого порядку формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.
Під час проведення фактичної перевірки податкові органи мають право отримувати від суб`єктів господарювання документи та/або інформацію, які підтверджують вартість придбання товару, що є предметом перевірки.
У разі виявлення порушень законодавства про ціни і ціноутворення за результатами проведення фактичної перевірки такі порушення зазначаються в окремому акті про результати фактичної перевірки, який надсилається до органу, уповноваженого приймати рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.
У разі якщо платник податків не погоджується з виявленими під час фактичної перевірки порушеннями законодавства про ціни і ціноутворення, він надсилає свої зауваження до органу, уповноваженого приймати рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін».
З аналізу наведених норм законодавства слідує, держава, в особі уповноважених органів, здійснює державний контроль (нагляду) та спостереження у сфері ціноутворення.
Спеціально уповноваженим для такого контролю (нагляду) та спостереження органом виконавчої влади є Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів та її територіальні підрозділи.
Разом з тим, у період дії, зокрема, воєнного стану в Україні, на Державну податкову службу України та її територіальні підрозділи, підпунктом 69.27 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України покладено обов`язок щодо проведення фактичних перевірок дотримання платниками податків вимог чинного законодавства щодо встановлених державою фіксованих цін, граничних цін та граничних рівнів торговельної надбавки (націнки) за наявності таких підстав, а саме: отримання у встановленому законодавством порядку від державних органів або органів місцевого самоврядування інформації, що свідчить про можливі порушення платником податків законодавства про ціни і ціноутворення; отримання письмового звернення покупця (споживача), оформленого відповідно до закону, про порушення платником податків установленого порядку формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.
Такі повноваження надано органам ДПС із 16 квітня 2022 року.
При цьому, суд звертає увагу, що у разі виявлення порушень законодавства про ціни і ціноутворення за результатами проведення фактичної перевірки такі порушення зазначаються в окремому акті про результати фактичної перевірки, який надсилається до органу, уповноваженого приймати рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.
Тобто, податкові органи хоч і зобов`язано тимчасово здійснювати державний контроль (нагляд) та спостереження у сфері ціноутворення відповідно до Закону України «Про ціни і ціноутворення» з урахуванням визначених особливостей, водночас, повноваженнями щодо прийняття рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, - їх не наділено та зобов`язано матеріали їх фактичних перевірок надсилати до територіальних органів Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів.
Надалі, відповідно до вимог пункту 1 частини першої статті 20 Закону № 5007, «за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін» до суб`єктів господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції, а саме: вилучення необґрунтовано одержаної виручки, що становить позитивну різницю між фактичною виручкою від продажу (реалізації) товару та виручкою за цінами, сформованими відповідно до запровадженого способу регулювання (крім тих, що на постійній основі надають житлово-комунальні послуги або мають адресного споживача), та штраф у розмірі 100 відсотків необґрунтовано одержаної виручки.
Водночас, підпунктом 69.27 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, вказано, що у разі якщо платник податків не погоджується з виявленими під час проведеної податковим органом фактичної перевірки порушеннями законодавства про ціни і ціноутворення, він надсилає свої зауваження до органу, уповноваженого приймати рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.
З аналізу зазначених норм, суд дійшов висновку, що територіальні органи Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів наділені повноваженнями приймати рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, в тому числі і на підставі матеріалів фактичних перевірок, які проведено податковими органами на виконання підпункту 69.27 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України.
Фактичною перевіркою встановлені порушення п. 1 ст. 13 Закону України "Про ціни та ціноутворення" в частині реалізації пального (бензину автомобільного та палива дизельного) за цінами, вищими за граничні ціни, сформовані відповідно до запровадженого способу регулювання.
Головне управління ДПС у Сумській області, листом від 10.08.2022 №2639/5/18-28-07-06-05, направило до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області копії матеріалів фактичної перевірки ТОВ «Барсам-С» для прийняття рішень згідно чинного законодавства (а.с. 11).
Статтею 12 Закону України «Про ціни та ціноутворення» від 21.06.2012 №5007-VI (із змінами; далі Закон №5007-VI), визначено, що державні регульовані ціни запроваджуються на товари, які справляють визначальний вплив на загальний рівень і динаміку цін, мають істотну соціальну значущість, а також на товари, що виробляються суб`єктами, які займають монопольне (домінуюче) становище на ринку. Державні регульовані ціни можуть запроваджуватися на товари суб`єктів господарювання, які порушують вимоги законодавства про захист економічної конкуренції. Державні регульовані ціни повинні бути економічно обґрунтованими (забезпечувати відповідність ціни на товар витратам на його виробництво, продаж (реалізацію) та прибуток від його продажу (реалізації). Зміна рівня державних регульованих цін здійснюється в порядку і строки, що визначаються органами, які відповідно до цього Закону здійснюють державне регулювання цін. Зміна рівня державних регульованих цін може здійснюватися у зв`язку із зміною умов виробництва і продажу (реалізації) продукції, що не залежать від господарської діяльності суб`єкта господарювання. Кабінет Міністрів України, органи виконавчої влади, державні колегіальні органи та органи місцевого самоврядування під час встановлення державних регульованих цін на товари до складу таких цін обов`язково включають розмір їх інвестиційної складової частини.
Пункт 414 постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із змінами; далі- постанова КМУ №1236), визначав граничний рівень надбавки цін на пальне (бензин/дизельне паливо).
Пунктом 414 постанови КМУ №1236 (в редакції, постанови від 26.03.2022 №372) було визначено наступне: «Установити на період дії карантину граничний рівень торговельної надбавки в розмірі: не більше 5 гривень з урахуванням податку на додану вартість, що нараховується до середньої вартості 1 літра дизельного палива; не більше 4,55 гривні з урахуванням податку на додану вартість, що нараховується до середньої вартості 1 літра бензинів автомобільних. Середня вартість 1 літра дизельного палива ULSD 10 ppm та бензинів автомобільних GASOLINE 10 ppm визначається Міністерством економіки на підставі розрахунків акціонерного товариства Національна акціонерна компанія Нафтогаз України, проведених з урахуванням відповідних даних міжнародного інформаційного агентства Platts CIF NWE за попередні 10 днів, розрахункових коефіцієнтів 0,825 та 0,745 кілограма на літр відповідно, витрат на зовнішнє логістичне забезпечення у сумі 50 доларів США/тонну та інших витрат, передбачених зовнішньоекономічним договором (контрактом) у сумі 150 доларів США/тонну, сум митних платежів (акцизний податок із ввезених на митну територію України підакцизних товарів (продукції) та податок на додану вартість із ввезених на митну територію України товарів (продукції) та щоденного офіційного курсу іноземної валюти, встановленого Національним банком у відповідному періоді. Акціонерне товариство Національна акціонерна компанія Нафтогаз України подає щомісяця до 1, 11 і 21 числа Міністерству економіки зазначені розрахунки. Інформація про середню вартість 1 літра дизельного палива та бензинів автомобільних оприлюднюється на офіційному веб-сайті Міністерства економіки щомісяця до 3, 13 і 23 числа. Під час продажу (реалізації) брендового преміального дизельного палива та бензинів автомобільних, із покращеними показниками якості та позначення (маркування) яких включає певну торгову марку (товарний знак), розмір доплати не може перевищувати 5 відсотків до розміру роздрібних цін на відповідні види палива, визначені згідно з абзацами третім - п`ятим цього пункту».
Постановою Кабінету Міністрів України від 29.04.2022 №488, внесено зміни до постанови КМУ від 09.12.2020 №1236, в тому числі до пункту 414, який регламентує спірне питання.
Пунктом 414 постанови КМУ №1236 (в редакції постанови КМУ від 29.04.2022 №488), визначалось наступне: «Установити на період дії карантину граничний рівень торговельної надбавки в розмірі: не більше 7 гривень з урахуванням податку на додану вартість, що нараховується до середньої вартості 1 літра дизельного палива; не більше 6,5 гривні з урахуванням податку на додану вартість, що нараховується до середньої вартості 1 літра бензинів автомобільних. Середня вартість 1 літра дизельного палива ULSD 10 пропроміле та бензинів автомобільних GASOLINE 10 пропроміле визначається Міністерством економіки на підставі розрахунків акціонерного товариства Національна акціонерна компанія Нафтогаз України, проведених з урахуванням відповідних даних міжнародного інформаційного агентства Platts CIF NWE за попередні 10 днів, розрахункових коефіцієнтів 0,825 та 0,745 кілограма на літр відповідно, витрат на зовнішнє логістичне забезпечення у сумі 80 доларів США/тонну та інших витрат, передбачених зовнішньоекономічним договором (контрактом) у сумі 150 доларів США/тонну, сум митних платежів (акцизний податок із ввезених на митну територію України підакцизних товарів (продукції) та податок на додану вартість із ввезених на митну територію України товарів (продукції) та щоденного офіційного курсу іноземної валюти, встановленого Національним банком у відповідному періоді. Акціонерне товариство Національна акціонерна компанія Нафтогаз України подає щомісяця до 1, 11 і 21 числа Міністерству економіки зазначені розрахунки. Інформація про середню вартість 1 літра дизельного палива та бензинів автомобільних оприлюднюється на офіційному веб-сайті Міністерства економіки щомісяця до 3, 13 і 23 числа. Під час продажу (реалізації) брендового преміального дизельного палива та бензинів автомобільних, із покращеними показниками якості та позначення (маркування) яких включає певну торгову марку (товарний знак), розмір доплати не може перевищувати 5 відсотків до розміру роздрібних цін на відповідні види палива, визначені згідно з абзацами третім - п`ятим цього пункту».
Постановою Кабінету Міністрів України від 17.05.2022 №594 «Про зупинення дії пункту 414 постанова Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. №1236», зупинено дію пункту 41-4 постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».
Постанова КМУ від 17.05.2022р. №594 набрала чинності 20.05.2022р.

Отже, до 20.05.2022р. ціни на продаж пального підлягали державному регулюванню, а відтак, період діяльності суб`єкта господарювання з продажу пального до 20.05.2022р. цілком правомірно міг бути включений органом публічної адміністрації до предмету позапланового заходу державного нагляду (контролю) з питання дотримання дисципліни цін.

Так, судом встановлено, що згідно додатку до акту від 10.08.2022 року № 1522/18/19/РРО/42820034 вбачається, що в період з 20.04.2022 року по 09.05.2022 року ТОВ «Барсам-С» необґрунтовано отримано виручку у розмірі 9902,46 грн. (а. с. 8).

Суд звертає увагу, що підприємством в позовній заяві та запереченні на акт перевірки від 26.08.2022 №83 не заперечуються факт наявності порушення п. 1 ст. 13 Закону України "Про ціни та ціноутворення" в частині реалізації пального (бензину автомобільного та палива дизельного) за цінами, вищими за граничні ціни, сформовані відповідно до запровадженого способу регулювання.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 20 ЗУ «Про ціни і ціноутворення» до суб`єктів господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін - вилучення необґрунтовано одержаної виручки, що становить позитивну різницю між фактичною виручкою від продажу (реалізації) товару та виручкою за цінами, сформованими відповідно до запровадженого способу регулювання (крім тих, що на постійній основі надають житлово-комунальні послуги або мають адресного споживача), та штраф у розмірі 100 відсотків необґрунтовано одержаної виручки.

Суд звертає увагу, що під час відпуску пального ТОВ "БАРСАМ-С" володіло інформацією про ціну товару який відпускається, отже, допустило порушення вимог щодо застосування державних регульованих цін.

Це свідчить про законність формування фактичної та правової підстав для прийняття оскаржуваного рішення, що обумовлює законність такого рішення від 22.09.2022 №36.

Щодо доводів підприємства про неприйняття до уваги відповідачем заперечення проти акту про результати фактичної перевірки, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що Головним управлінням ДПС у Сумській області проведено фактичну перевірку за місцем фактичного провадження (здійснення) діяльності, розташування господарських об`єктів, зокрема місць зберігання та/або відпуску пального автозаправочної станції (АЗС № 3) за адресою: м. Суми, вул. Героїв Крут, 13, через які здійснює (проводить) діяльність ТОВ "Барсам-С" (), за результатами якої складено акт фактичної перевірки № 1522/18/19/РРО/42820034 від 10.08.2022 (а.с. 6-8).

Фактичною перевіркою встановлені порушення п. 1 ст. 13 Закону України "Про ціни та ціноутворення" в частині реалізації пального (бензину автомобільного та палива дизельного) за цінами, вищими за граничні ціни, сформовані відповідно до запровадженого способу регулювання.

26.08.2022 позивачем до ДПС у Сумській області подано заперечення до акту за результатами фактичної перевірки (а.с. 10).

Головним управлінням ДПС у Сумській області листом № 4412/6/1928-07-06-05 від 30.08.2022 повідомлено позивача про те, що для прийняття рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення законодавства у сфері ціноутворення матеріали фактичної перевірки надіслані листом від 10.08.2022 до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області, а тому заперечення залишаються без розгляду (а.с. 11).

Відповідно до п.п. 69.27 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, вказано, що у разі якщо платник податків не погоджується з виявленими під час проведеної податковим органом фактичної перевірки порушеннями законодавства про ціни і ціноутворення, він надсилає свої зауваження до органу, уповноваженого приймати рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.

Суд, звертає увагу представника позивача, що як було вже зазначено вище, уповноваженим органом приймати рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін є саме Головне управління Держпродспоживслужби в Сумській області.

Проте, суд зазначає, що позивачем не надано доказів звернення до відповідача із запереченням на акт перевірки № 1522/18/19/РРО/42820034 від 10.08.2022.

Таким чином, суд відхиляє наведені доводи викладені у позовній заяві.

Також, позивач посилається на той факт, що станом на дату проведення перевірки відповідальність за порушення граничного рівня торговельної надбавки відсутня, оскільки зупинено дію положень закону, які його встановлювали.

Проте, суд вважає помилковими наведені висновки представника позивача, виходячи з наступного.

Пункт 414 постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із змінами; далі- постанова КМУ №1236), визначав граничний рівень надбавки цін на пальне (бензин/дизельне паливо).

Пунктом 414 постанови КМУ №1236 (в редакції, постанови від 26.03.2022 №372) було визначено наступне: «Установити на період дії карантину граничний рівень торговельної надбавки в розмірі: не більше 5 гривень з урахуванням податку на додану вартість, що нараховується до середньої вартості 1 літра дизельного палива; не більше 4,55 гривні з урахуванням податку на додану вартість, що нараховується до середньої вартості 1 літра бензинів автомобільних. Середня вартість 1 літра дизельного палива ULSD 10 ppm та бензинів автомобільних GASOLINE 10 ppm визначається Міністерством економіки на підставі розрахунків акціонерного товариства Національна акціонерна компанія Нафтогаз України, проведених з урахуванням відповідних даних міжнародного інформаційного агентства Platts CIF NWE за попередні 10 днів, розрахункових коефіцієнтів 0,825 та 0,745 кілограма на літр відповідно, витрат на зовнішнє логістичне забезпечення у сумі 50 доларів США/тонну та інших витрат, передбачених зовнішньоекономічним договором (контрактом) у сумі 150 доларів США/тонну, сум митних платежів (акцизний податок із ввезених на митну територію України підакцизних товарів (продукції) та податок на додану вартість із ввезених на митну територію України товарів (продукції) та щоденного офіційного курсу іноземної валюти, встановленого Національним банком у відповідному періоді. Акціонерне товариство Національна акціонерна компанія Нафтогаз України подає щомісяця до 1, 11 і 21 числа Міністерству економіки зазначені розрахунки. Інформація про середню вартість 1 літра дизельного палива та бензинів автомобільних оприлюднюється на офіційному веб-сайті Міністерства економіки щомісяця до 3, 13 і 23 числа. Під час продажу (реалізації) брендового преміального дизельного палива та бензинів автомобільних, із покращеними показниками якості та позначення (маркування) яких включає певну торгову марку (товарний знак), розмір доплати не може перевищувати 5 відсотків до розміру роздрібних цін на відповідні види палива, визначені згідно з абзацами третім - п`ятим цього пункту».

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.04.2022 №488, внесено зміни до постанови КМУ від 09.12.2020 №1236, в тому числі до пункту 414, який регламентує спірне питання.

Пунктом 414 постанови КМУ №1236 (в редакції постанови КМУ від 29.04.2022 №488), визначалось наступне: «Установити на період дії карантину граничний рівень торговельної надбавки в розмірі: не більше 7 гривень з урахуванням податку на додану вартість, що нараховується до середньої вартості 1 літра дизельного палива; не більше 6,5 гривні з урахуванням податку на додану вартість, що нараховується до середньої вартості 1 літра бензинів автомобільних. Середня вартість 1 літра дизельного палива ULSD 10 пропроміле та бензинів автомобільних GASOLINE 10 пропроміле визначається Міністерством економіки на підставі розрахунків акціонерного товариства Національна акціонерна компанія Нафтогаз України, проведених з урахуванням відповідних даних міжнародного інформаційного агентства Platts CIF NWE за попередні 10 днів, розрахункових коефіцієнтів 0,825 та 0,745 кілограма на літр відповідно, витрат на зовнішнє логістичне забезпечення у сумі 80 доларів США/тонну та інших витрат, передбачених зовнішньоекономічним договором (контрактом) у сумі 150 доларів США/тонну, сум митних платежів (акцизний податок із ввезених на митну територію України підакцизних товарів (продукції) та податок на додану вартість із ввезених на митну територію України товарів (продукції) та щоденного офіційного курсу іноземної валюти, встановленого Національним банком у відповідному періоді. Акціонерне товариство Національна акціонерна компанія Нафтогаз України подає щомісяця до 1, 11 і 21 числа Міністерству економіки зазначені розрахунки. Інформація про середню вартість 1 літра дизельного палива та бензинів автомобільних оприлюднюється на офіційному веб-сайті Міністерства економіки щомісяця до 3, 13 і 23 числа. Під час продажу (реалізації) брендового преміального дизельного палива та бензинів автомобільних, із покращеними показниками якості та позначення (маркування) яких включає певну торгову марку (товарний знак), розмір доплати не може перевищувати 5 відсотків до розміру роздрібних цін на відповідні види палива, визначені згідно з абзацами третім - п`ятим цього пункту».

Постановою Кабінету Міністрів України від 17.05.2022 №594 «Про зупинення дії пункту 414 постанова Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. №1236» , зупинено дію пункту 41-4 постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».

Постанова КМУ від 17.05.2022р. №594 набрала чинності 20.05.2022р.

Отже, до 20.05.2022р. ціни на продаж пального підлягали державному регулюванню.

Частиною першою статті 58 Конституції України передбачено, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Верховний Суд у постанові від 02.02.2021 по справі № 826/13307/17 зазначив, що та обставина, що станом на час апеляційного перегляду справи Указ №436/95 втратив чинність не виключає встановлену ним відповідальність за правопорушення, які були вчинені під час його дії. Конституційний принцип зворотної дії закону у часі не може поширюватись на закони та інші нормативно-правові акти, які пом`якшують або скасовують відповідальність юридичних осіб.

Конституційний Суд України в рішенні від 09.02.1999 у справі N1-7/99 за конституційним зверненням Національного банку України щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 58 Конституції України (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) вказав, що за загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

Відповідальність можлива лише за наявності в законі чи іншому нормативно-правовому акті визначення правопорушення, за яке така юридична відповідальність особи передбачена, і яка може реалізовуватись у формі примусу зі сторони уповноваженого державою органу.

Отже, положення частини першої статті 58 Конституції України про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, стосується фізичних осіб і не поширюється на юридичних осіб.

Але це не означає, що цей конституційний принцип не може поширюватись на закони та інші нормативно-правові акти, які пом`якшують або скасовують відповідальність юридичних осіб. Проте надання зворотної дії в часі таким нормативно-правовим актам може бути передбачено шляхом прямої вказівки про це в законі або іншому нормативно-правовому акті.

Таким чином, суд приходить висновку, що наведені доводи у позовній заяві є безпідставними.

Відповідно до абз.1, 2 ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі- КАС України), в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Позивач не довів у передбачений законодавством спосіб наявність підстав для скасування спірного рішення.

За таких обставин, суд дійшов висновку про те, що приймаючи спірне рішення, відповідач діяв обґрунтовано, на підставі та у спосіб, що визначені Законом № 5007-VI, відтак оскаржена постанова відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України.

За таких підстав, суд дійшов висновку, що рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін 22.09.2022 №36 винесене Головним управлінням Держпродспоживслужби в Сумській області на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

На підставі вищевикладеного, розглянувши справу в межах позовних вимог, з урахуванням встановлених обставин, суд дійшов до висновку, що адміністративний позов є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "БАРСАМ-С" до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.А. Прилипчук