Справа № 705/2319/22
Суддя: Єщенко О. І.
Дата ухвалення: 2022-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №705/2319/22
2-а/705/92/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2022 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Єщенко О.І., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправною та скасування постанови ГАБІ № 331676 від 10.01.2022 по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправною та скасування постанови ГАБІ № 331676 від 10.01.2022 по справі про адміністративне правопорушення, просив визнати протиправною та скасувати постанову ГАБІ № 331676 від 10.01.2022 по справі про адміністративне правопорушення щодо нього, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; справу про адміністративне правопорушення закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 175-1 КУпАП; судові витрати стягнути з відповідача.

Ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 13.07.2022 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу термін для усунення недоліків.

Ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 23.09.2022 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін.

Учасники справи не надавали до суду клопотань про розгляд позову в загальному порядку.

01.11.2022 до суду від відповідача надійшов відзив, в якому останній просив відмовити у задоволенні позову повністю. Відповідач заперечував проти задоволення адміністративного позову, вважаючи вимоги позивача незаконними, безпідставними та необґрунтованими. При цьому у відзиві зазначено, що позивачем не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про обґрунтованість заявлених позовних вимог. Сама незгода позивача щодо притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 175-1 КУпАП не є підставою для скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та звільнення від адміністративної відповідальності. ГУНП в Черкаській області як суб`єкт владних повноважень під час винесення постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності діяло виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений КУпАП. Крім того, позивачем пропущений строк оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Також разом із відзивом від представника відповідача Головного управління Національної поліції в Черкаській області надійшло клопотання про залишення адміністративного позову ОСОБА_1 без розгляду, оскільки позивач пропустив без поважних причин строк оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення. Дільничним офіцером поліції ВПД № 2 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області Лозоварчуком О.В. винесено постанову серії ГАБІ № 331676 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 175-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді попередження. При цьому ОСОБА_1 ознайомлено зі змістом винесеної постанови, з його правами, передбаченими ст. ст. 268, 287-289 КУпАП, та вручено копію постанови, про що свідчать підписи ОСОБА_1 у відповідних графах. Про прийняте рішення щодо притягнення до адміністративної відповідальності позивачу було відомо 10.01.2022. Постанова могла бути оскаржена у строк до 20.01.2022 включно. Однак позов ОСОБА_1 подав до суду лише 15.06.2022.

Дослідивши подані документи і матеріали, суд доходить такого висновку.

Судом встановлено, що постановою серії ГАБІ № 331676 від 10.01.2022, складеною ДОП ВПР № 2 Уманського РУП капітаном поліції Лозоварчуком О.В., ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено стягнення у виді попередження.

Відповідно до вказаної постанови ОСОБА_1 10.01.2022 о 11:10 в м. Умані по вул. Білогрудівська на автобусній зупинці курив цигарки в громадському місці, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 175-1 КУпАП.

Згідно з ч. 1 ст. 175-1 КУпАП куріння тютюнових виробів у місцях, де це заборонено законом, а також в інших місцях, визначених рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради, - тягне за собою попередження або накладення штрафу від трьох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган, посадова особа виносить постанову по справі. Відповідно до ст. 276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Частиною 1 ст. 268 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно з ч. 6 ст. 258 КУпАП постанова у справі про адміністративне правопорушення складається у двох екземплярах, один з яких вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

За змістом статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Отже, звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Рішенням Конституційного Суду України №17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. Зазначена правова позиція викладена у постанові Верхового Суду від 18 березня 2021 року у справі № 200/11827/19-а.

Позивач в обґрунтування поважності причини пропуску оскарження спірної постанови посилається на той факт, що постанова була винесена 10 січня 2022 року, однак вона не була вручена йому саме у цей день. Фактично про постанову він дізнався лише у травні 2022 року.

Проте відповідачем спростовані дані твердження, у відзиві вказано, що дільничним офіцером поліції ВПД № 2 Уманського РУП ГУНп в Черкаській області Лозоварчуком О.В. винесено постанову серії ГАБІ № 331676 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 175-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді попередження. При цьому ОСОБА_1 ознайомлено зі змістом винесеної постанови, з його правами, передбаченими ст. ст. 268, 287-289 КУпАП, та вручено копію постанови, про що свідчать підписи ОСОБА_1 у відповідних графах. Про прийняте рішення щодо притягнення до адміністративної відповідальності позивачу було відомо 10.01.2022.

Надаючи оцінку обставинам пропуску строку звернення до суду та наданим документам, суд зазначає, що відхиляє посилання позивача на той факт, що ним було пропущено строк оскарження постанови з поважної причини, оскільки про постанову йому стало відомо у травні 2022 року.

Судом встановлено, що позивач був обізнаний про винесення відносно нього 10 січня 2022 року оскаржуваної ним постанови, що підтверджується його підписом у вказаній постанові.

Твердження позивача, що в постанові наявний не його підпис не підтверджено будь-якими доказами. Фактично позивач заявляє про підробку його підпису в постанові у справі про адміністративне правопорушення, проте адміністративний суд не є експертною установою, не володіє спеціальними знаннями в галузі криміналістики, а тому не може перевіряти, позивачем чи іншою особою від імені позивача виконаний підпис про отримання копії постанови.

Отже, можливість своєчасного звернення до адміністративного суду з даним позовом залежала виключно від волевиявлення самого позивача, тобто мала суб`єктивний характер. Доказів, які б свідчили про об`єктивну неможливість вчасного звернення до суду з позовом, суду не надано, у зв`язку з чим суд доходить висновку про відсутність підстав для визнання поважними причин строку звернення до суду.

За змістом частин третьої, четвертої статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_1 отримав копію оскаржуваної постанови 10.01.2022, а до суду звернувся 23.06.2022, то 10-тиденний строк на звернення до суду був пропущений без поважних причин. Будь-яких інших доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду ОСОБА_1 не надав. Твердження позивача про наявність в оскаржуваній постанові нібито не його підпису про отримання копії постанови суд до уваги не може взяти, оскільки позивачем не надано будь-яких доказів, які б свідчили про підписання оскаржуваної постанови не позивачем, а іншою особою.

Враховуючи наведене, суд доходить висновку про передчасність висновку про поважність причин для поновлення строку позивачу на оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення та про залишення позову без розгляду в зв`язку з пропуском строку оскарження.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 122, 123, 240, 294 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправною та скасування постанови ГАБІ № 331676 від 10.01.2022 по справі про адміністративне правопорушеннязалишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до Шостого апеляційного адміністративного суду через Уманський міськрайонний суд Черкаської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.І. Єщенко