Справа № 320/7830/22
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2022-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

12 грудня 2022 року м. Київ № 320/7830/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панченко Н.Д., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до ГУ ПФУ у Київській області, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність ГУ ПФУ у Київській області щодо перерахунку пенсії ОСОБА_1 за довідкою ІНФОРМАЦІЯ_1 про розмір грошового забезпечення від 25.08.2021 №2/3/1/4485;

- зобов`язати ГУ ПФУ у Київській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 згідно оновленої довідки про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019, наданої ІНФОРМАЦІЯ_1, починаючи з 01.04.2019 з урахуванням виплачених сум.

У зв`язку з невідповідністю позовної заяви встановленим Кодексом адміністративного судочинства України вимогам, ухвалою суду від 06.09.2022 позов залишено без руху та надано позивачу час на усунення виявлених недоліків шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтованими поясненнями та доказами на їх підтвердження, що свідчать про існування обставин, які об`єктивно перешкоджали особисто позивачеві з`ясувати стан справ при неотриманні пенсійних виплат у встановленому розмірі та звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням висновків суду, наведених в даній ухвалі;

- доказів на підтвердження бездіяльності відповідача щодо перерахунку пенсії позивачеві на підставі оновленої довідки про розмір грошового забезпечення.

Зокрема, вказаною ухвалою суду позивачу у відповідності до частини другої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України пропонувалось усунути виявлені недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У зв`язку з недостатнім фінансуванням на здійснення надсилання поштових відправлень, про ухвалу про залишення позовної заяви без руху позивачеві було повідомлено засобами телефонного зв`язку за номером телефону НОМЕР_1 (повідомлення прийняв ОСОБА_1 ), вказаним у позовній заяві, про що свідчить телефонограма від 12.09.2022.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 120 Кодексу адміністративного судочинства України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відтак, останнім днем на усунення недоліків позовної заяви було 19.09.2022.

Крім цього, зазначена ухвала 09.09.2022 була оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень і є загальнодоступною за посиланням https://reyestr.court.gov.ua/Review/106108095.

Таким чином, викладені вище обставини вказують на те, що позивач з 14.10.2022 мав об`єктивну можливість ознайомитися зі змістом останньої, зокрема шляхом її перегляду в ЄДРСР.

Отже, судом вжито всіх можливих заходів для повідомлення позивача про залишення позовної заяви без руху.

Разом з тим, станом на 12.12.2022 інформація про виконання позивачем вимог ухвали Київського окружного адміністративного суду від 06.09.202 до суду не надходила, як і клопотання про продовження такого строку.

Суд звертає увагу, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07.07.1989).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі "Тойшлер проти Германії" від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Витративши значні ресурси, Україна створила інформаційне поле, де зацікавлена особа легко знайде інформацію про судову справу. Функціонує Єдиний державний реєстр судових рішень. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема "Електронний кабінет" ЄСІТС. Все безкоштовно і доступно.

Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросовісній особі можливість звертатися до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі та з мінімальними витратами. Тобто держава Україна забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд.

Рада суддів України неодноразово (востаннє рішенням № 26 від 06.08.2022) закликала суди та учасників процесу використовувати більш ощадливі методи роботи, користуватися перевагами дистанційного та електронного судочинства. В умовах війни кожна заощаджена гривня - вклад у перемогу. Це вже питання не лише грошей, а й національної безпеки.

Суди, які виконуючи рекомендації Ради суддів України, в умовах відсутності фінансування добросовісно застосовують альтернативні способи комунікації, запропоновані учасниками справи, не можуть вважатися такими, що діють неправомірно.

Презумпція обізнаності покладає на учасника справи обов`язок довести незнання про повідомлення, надіслане судом. Слід виходити з принципу порядності працівників суду. Перебуваючи під присягою державного службовця, розуміючи кримінально-правові наслідки підробки, не має підстав вважати, що вони можуть фальшувати докази повідомлення.

Аналогічний висновок висловлено в ухвалі Верховного суду від 17.11.2022 у справі №560/5541/20.

Відповідно до приписів частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд з розумінням ставиться до обставин, які могли спіткати позивача, у зв`язку з повномасштабним вторгненням Російської Федерації на територію України, та протягом тривалого часу очікував на усунення позивачем недоліків позовної заяви, однак подальше очікування ставить під сумнів розумність строків для вчинення позивачем процесуальної дії.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, зокрема, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Із урахуванням того, що недоліки позовної заяви не усунуто, суддя ухвалив повернути позовну заяву із доданими до неї документами.

Суд звертає увагу на те, що згідно з приписами частини восьмої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

З огляду на зазначене та керуючись статтями 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачеві разом із доданими до неї документами.

Копію ухвали разом з матеріалами позовної заяви надіслати/видати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Панченко Н.Д.