Справа № 640/30554/21
Суддя: Балась Т.П.
Дата ухвалення: 2022-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2022 року м. Київ № 640/30554/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Балась Т.П., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві з позовом до Акціонерного товариства «Українська залізниця», у якому просить суд:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, шляхом зобов`язання Акціонерного товариства «Українська залізниця (місцезнаходження юридичної особи: м. Київ, вул. Єжи Гедройця, 5), , знеструмити електроживлення та накласти печатки на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень, розташованих за адресою: вул. Уманська, 5 у Солом`янському районі міста Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки;

- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що в ході проведення позапланової перевірки Акціонерного товариства «Українська залізниця», що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Уманська, 5, було встановлено порушення відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді повного зупинення експлуатації вказаних об`єктів до усунення відповідних порушень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.11.2021 відкрито спрощене позовне провадження у справі, розгляд якої вирішено здійснювати без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.12.2021 задоволено клопотання представника Акціонерного товариства «Українська залізниця» про продовження процесуального строку для подання відзиву на позовну заяву; продовжено Акціонерному товариству «Українська залізниця» процесуальний строк для подання відзив на позовну заяву до 31.12.2021 включно.

Представником відповідача відзиву на позовну заяву не подано, заяв та клопотань до суду не надходило, причини не подання відзиву на позовну заяву суду не відомі.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

З 17.08.2021 по 30.08.2021 на підставі наказу Головного управління ДСНС України у м. Києві від 11.08.2021 № 786, посвідчення про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 12.08.2021 № 6320, посадовими особами Головного управління було проведено позапланову перевірку Акціонерного товариства «Українська залізниця» щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

За результатами перевірки складений акт від 31.08.2021 № 817 (далі - акт перевірки) у якому зафіксовані порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

1. абзац другий п. 2.3 глави 2 р.Ш ППБУ не надано документацію щодо типу заповнення прорізів у протипожежних перешкодах (протипожежні двері) електрощитової. (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень).

2. абзац другий пункту 2.3 глави 2 розділу III ППБУ вихід на покрівлю не виконано через протипожежні люки 2-го типу розмірами не менше ніж 0,6 м 0,8 м (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

3. пункт 2.31 глави 2 розділу III ППБУ шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням, а евакуаційні виходи не позначені світловими покажчиками «Вихід» (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

4. пункт 2.37 глави 2 розділу III ППБУ двері других евакуаційних виходів не зачинено на замки, які відчиняються з середини без ключа (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

5. пункт 1.12 глави 1 розділу IV ППБУ не надані акти проведення прихованих робіт на прокладання електропроводки над підвісними стелями (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

6. пункт 1.20 глави 1 розділу IV ППБУ не надано підтверджуючих документів щодо проведення заміру опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж від короткого замикання (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень);

7. пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ не надані підтверджуючі матеріали щодо захисту будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

8. пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ не всі приміщення обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (СПС, СО) (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень);

9. пункт 1.1 глави 1 розділу V ППБУ не підтверджено, що наявні системи протипожежного захисту' (пожежної сигналізації та оповіщення про пожежу) знаходяться у справному стані та утримуються в постійній готовності до виконання роботи (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень);

10. пункт 2.23 глави 2 розділу ПІ, пункт 1.2 гл. 1 р. V ППБУ коридори без природнього освітленням не обладнані системою димовидалення. (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень);

11. абзац перший пункту 2.5 глави 2 розділу III ППБУ Не підтверджено що всі дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) оброблені засобами вогнезахисту. які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

12. пункт 1.17 глави 1 розділу IV ППБУ Електророзетки та вимикачі встановлені на горючій основі (конструкції) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0.01 метр (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень»);

13. пункт 2.16 глави 2 розділу ПІ ППБУ допускається встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, глухих ґрат, які не розкриваються, розсуваються та не знімаються (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень);

14. пункт 2.37 глави 2 розділу III ППБУ допускається розміщення підсобного приміщення під сходовою кліткою, (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень»);

15. пункт 2.37 глави 2 розділу III ППБУ допускається знімання пристроїв для самозачинення дверей сходових кліток, а також фіксування самозакривних дверей у відчиненому положенні (1, 3 поверхи)(приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень»);

16. пункт 2.23 глави 2 розділу III ППБУ на шляхах евакуації в загальних коридорах влаштовано пороги більше 0,05 м. (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень)

17. пункт 2.37 глави 2 розділу III ППБУ допускається улаштування на шляхах евакуації турнікетів, що перешкоджають вільній евакуації людей (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень)

18. пункт 2.17 глави 2 розділу III ППБУ в загальних коридорах опорядження (облицювання) стін виконано з матеріалів з невизначеним показником щодо коефіцієнта займистості, димоутворювальної здатності та токсичності (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень)

19. підпункт 13 пункту 9.1 глави 9 розділу VI ППБУ допускається зберігання в складських приміщеннях підвалу матеріальних цінностей навалом (приміщення Київської дирекції залізничних перевезень);

20. пункт 8 частини першої статті 20 КЦЗУ не здійснено навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень);

21. частина друга статті 20 КЦЗУ відсутні спеціально призначені особи з питань цивільного захисту (приміщення Філії «Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень» та Київської дирекції залізничних перевезень).

З огляду на встановлені порушення, позивач звернувся до суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, шляхом зобов`язання Акціонерного товариства «Українська залізниця (місцезнаходження юридичної особи: м. Київ, вул. Єжи Гедройця.5.), , знеструмити електроживлення та накласти печатки на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень, розташованих за адресою: вул. Уманська, 5 у Солом`янському районі міста Києва. - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V).

Положеннями частини 4 статті 4 Закону № 877-V встановлено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.

Згідно з абзацу 1 частини 5 статті 4 Закону № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відповідно до частини 10 статті 4 Закону № 877-V посадові особи органу державного нагляду (контролю) з метою з`ясування обставин, які мають значення для повноти проведення заходу, здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, огляд територій або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності, а також будь-яких документів чи предметів, якщо це передбачено законом.

Частиною 7 статті 7 Закону № 877-V встановлено, що на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Так, частина 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

На підставі пункту 22 статті 67 Кодексу Цивільного захисту України державним інспектором проведено фотозйомку, як допоміжний засіб документування правопорушень у сфері техногенної та пожежної безпеки. Копії фотографій наявні в матеріалах справи.

Приписами частин 1, 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України визначено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 6 статті 7 Закону № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається суб`єкту господарювання або уповноваженій ним особі, а другий - зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Відповідно до статті 70 Кодексу цивільного захисту підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналогічні положення викладено у приписах частини 5 статті 4 Закону № 877-V, згідно з якими виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Разом з тим, статтею 69 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.

Таким чином, статтями 69, 70 Кодексу цивільного захисту України передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

При цьому, зі змісту вищевказаних норм законодавства вбачається, що застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки.

Суд наголошує, що за наслідком позапланового заходу державного нагляду Головним управлінням зафіксовано 21 порушення. Станом на час вирішення спору по суті належних доказів усунення відповідних порушень матеріали справи не містять.

Окрім того, суд також враховує, що під час здійснення заходів нагляду (контролю) посадовими особами Головного управління враховуються порушення вимог законодавства України у сфері пожежної та техногенної безпеки, які у своїй сукупності можуть призвести до виникнення надзвичайної ситуації, і тільки після встановлення такої імовірності, Головне управління звертається до суду із позовною заявою про застосування заходів реагування.

Враховуючи це, навіть якщо не усунуті порушення не становлять наразі загрози життю та здоров`ю людей, однак можуть призвести до розповсюдження вогню та створити перешкоди для евакуації людей під час пожежі чи надзвичайної ситуації.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 03.06.2021 у справі №640/4246/19 та від 12.04.2021 у справі №640/19050/19.

Водночас, як було вказано судом вище, актом від 31.08.2021 № 817 встановлено порушення у сфері пожежної безпеки, належних та достатніх доказів усунення яких відповідачем в ході розгляду справи до суду не надано.

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Згідно із частиною 3 статті 43 Конституції України кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.

Суд звертає увагу на те, що поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на Головне управління, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Безпека життя та здоров`я людей має пріоритетний характер у порівнянні з інтересами суб`єкта господарювання під час провадження господарської діяльності.

Суд зазначає, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Додатково слід відмітити, що відповідач не позбавлений права в порядку встановленому Кодексом адміністративного судочинства України подати заяву про скасування заходів реагування.

Також, на переконання суду захід реагування у вигляді повного зупинення повного зупинення експлуатації приміщень, шляхом зобов`язання Акціонерного товариства «Українська залізниця (місцезнаходження юридичної особи: м. Київ, вул. Єжи Гедройця.5.), , знеструмити електроживлення та накласти печатки на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень, розташованих за адресою: вул. Уманська, 5 у Солом`янському районі міста Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті жодним чином не перешкоджає фактичному усуненню порушень.

Отже, оскільки на час розгляду справи належних доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей до суду не надано, суд вважає, що позовні вимоги про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, шляхом зобов`язання Акціонерного товариства «Українська залізниця (місцезнаходження юридичної особи: м. Київ, вул. Єжи Гедройця.5.), , знеструмити електроживлення та накласти печатки на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень, розташованих за адресою: вул. Уманська, 5 у Солом`янському районі міста Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, є обґрунтованими.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню повністю.

Частиною 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Витрат пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз позивачем під час розгляду справи не здійснювалось.

Керуючись ст.ст. 2, 5 - 11, 19, 72 - 77, 90, 139, 241 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві задовольнити.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, шляхом зобов`язання Акціонерного товариства «Українська залізниця (місцезнаходження юридичної особи: м. Київ, вул. Єжи Гедройця, 5), , знеструмити електроживлення та накласти печатки на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень, розташованих за адресою: вул. Уманська, 5 у Солом`янському районі міста Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

3. Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

4. Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Т.П. Балась