Справа № 260/764/22
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2022-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

16 листопада 2022 року м. Ужгород№ 260/764/22
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Микуляк П.П.,

при секретарі Пшевлоцька К.І.,

за участю:

позивача: Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, представник - не з`явився,

відповідача: Опшитник О.М., представник - Олійник Р.Б.,

третіх осіб:

Департамент культури, національностей та релігій Закарпатської ОДА, представник - не з`явився,

Виконавчий комітет Ужгородської міської ради, представник - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: Департамент культури, національностей та релігій Закарпатської ОДА, Виконавчий комітет Ужгородської міської ради про зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України проголошується вступна та резолютивна частини Рішення. Повний текст Рішення виготовлено та підписано 28 листопада 2022 року.

Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом ОСОБА_1 , треті особи: Департамент культури і національностей та релігій Закарпатської ОДА, Виконавчий комітет Ужгородської міської ради:

- зобов`язати забудовника ОСОБА_1 за власний рахунок привести земельну ділянку за кадастровим номер: :01:002:0140 у попередній стан відповідно до її цільового призначення та будівельних вимог, який існував до початку самочинного будівництва.

Позовна заява обґрунтована тим, що 26.05.2021 року Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва було створено та видано будівельний паспорт забудовнику на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 "в".

На підставі якого було подано повідомлення про початок будівельних робіт на будівництво індивідуального житлового будинку.

20.09.2021 р. начальником управління державного архітектурно- будівельного контролю було рекомендовано відповідачу зупинити будівельні роботи та виконати вимоги будівельного паспорта щодо розгляду проектної пропозиції на архітектурно-містобудівній раді при управлінні містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, погодити її в управлінні містобудування та архітектури Ужгородської міської ради та з органом охорони культурної спадщини Департаменту культури, національностей релігій Закарпатської ОДА та направлено листа в Департамент культури, національностей та релігій Закарпатської ОДА з проханням провести перевірку дотримання вимог законодавства про охорону культурної спадщини та перевірити наявність погодження проектної пропозиції з органом охорони культурної спадщини Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської ОДА.

В той же час 25.10.2021р. на засіданні архітектурно- містобудівної ради при управлінні містобудування та архітектури Ужгородської міської ради було обговорено питання, щодо аварійної ситуації та зсуву ґрунту, прориву водопроводу, створення небезпечних та некомфортних умов проживання мешканцям будинку АДРЕСА_1 забудовником, та те, що аварійна ситуація виникла внаслідок невиконання забудовником вимог будівельного паспорта від 26.05.2021р. №102/03-02/21, порушення ДБН, відсутності та непогодження проекту.

За результатом засідання архітектурно-містобудівної ради при управлінні містобудування та архітектури Ужгородської міської ради від 25.10.2021р. вирішено відхилити проект будівництва індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_2 та зобов`язано забудовника доопрацювати проект відповідно до вимог будівельного паспорта від 26.05.2021р. №102/03-0/21, державних будівельних норм, забезпечити безперешкодний доступ мешканцям до їх будинку АДРЕСА_3 , погодити зі всіма суміжними сусідами, у тому числі до яких він блокується, доопрацювати та погодити проект, подати на архітектурно-містобудівну раду.

26.10.2021р. Департаментом культури, національностей та релігій Закарпатської ОДА було винесено припис забудовнику у зв`язку із проведенням будівельних робіт без дозволу відповідних органів культурної спадщини та зобов`язано негайно припинити будівельні роботи, погодити у відповідних органах охорони культурної спадщини проект архітектурних перетворень та отримати відповідні дозволи.

10.11.2021 року №512 Виконавчим комітетом Ужгородської міської ради прийнято рішення про скасування відповідачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт по пл. ш. Петефі. 40 «в».

Позивач в особі Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради змушений звернутися до суду з метою реагування на аварійну ситуацію, спричинену діями забудовника ОСОБА_1 , яка настала через невиконання вимог будівельного паспорта та недопущення порушень прав на житло мешканців житлових будинків АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 .

Відтак, з метою ефективного захисту невизнаних відповідачем прав, свобод та інтересів Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради змушене звернутися до суду з даним позовом, у зв`язку з тим, що об`єкт будівництва будується на території міста Ужгорода про зобов`язання відповідача привести земельну ділянку у попередній стан, відповідно до цільового призначення та будівельних вимог.

Представник позивача в останнє судове засідання не з`явився, однак подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Представником відповідача до суду було подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого вважає, що позовні вимоги є необґрунтованими та безпідставними.

Додатково представник відповідача зазначив, що постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 25 жовтня 2022 року рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 27.06.2022 року було залишене без змін, що підтверджує незаконність рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради №512 від 10 листопада 2021 р. «Про скасування будівельного паспорта забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт по АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч.1 ст.376 ЦК України, самочинне будівництво визначається через сукупність ознак, що виступають умовами або підставами, за наявності яких об`єкт нерухомості вважається самочинним. Наявність хоча б однієї із трьох зазначених у ч.1 ст.376 ЦК України ознак свідчить про те, що об`єкт нерухомості є самочинним.

Однак позивачем існування жодної із зазначених у ч.1 ст.376 ЦК України підстав не доведено, що повністю виключає підставність позову.

У судовому засідання позивач та його представник заперечили, щодо задоволення поданого позову та просили суд відмовити у повному обсязі.

Представником Виконавчого комітету Ужгородської міської ради до суду було подано письмові пояснення, відповідно до яких підтримали позовні вимоги, просили суд задовольнити позовну заяву. Вважає дії виконавчого комітету Ужгородської міської ради при винесенні рішенням №512 від 10.11.2021р., яким було скасовано будівельний паспорт та Повідомлення, правомірними та законними.

Представник Виконавчого комітету Ужгородської міської ради вважає, що дії ОСОБА_1 підпадають під ознаки самочинного будівництва, яке має бути припиненим шляхом приведення земельної ділянки в попередній стан.

Представник Виконавчого комітету Ужгородської міської ради в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Враховуючи вказане, заслухавши думку відповідача та його представника, суд вважає, що вжито всіх заходів для належного повідомлення сторін про дату, час та місце проведення судового засідання та не вбачає причин для відкладення розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що позивач є власником земельної ділянки площею 0,0358 га, кадастровий номер :01:002:0140, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , цільове призначення якої "Для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)".

Вказана земельна ділянка належить на праві власності ОСОБА_1 з 10.07.2008 року згідно з державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ №451620.

У травні 2021 року Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради Позивачеві було видано будівельний паспорт №102/03-02/21 від 26.05.2021 року (реєстраційний номер ЄДЕССБ BP01: НОМЕР_1 ) на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 (станом на 01.01.2021), АДРЕСА_2 , на земельній ділянці з кадастровим номером: :01:002:0140.

29 червня 2021 року, позивачем було зареєстроване повідомлення про початок виконання будівельних робіт, № ЗК76 за адресою АДРЕСА_1 , і розпочато будівництво будинку.

26 жовтня 2021р. Департаментом культури, національностей та релігій Закарпатської ОДА було винесено припис забудовнику ОСОБА_1 у зв`язку із проведенням будівельних робіт без дозволу відповідних органів культурної спадщини та зобов`язано негайно припинити будівельні роботи, погодити у відповідних органах охорони культурної спадщини проект архітектурних перетворень та отримати відповідні дозволи.

10 листопада 2021 року Рішенням Виконавчого комітету Ужгородської міської ради №512 «Про скасування будівельного паспорта забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт по АДРЕСА_2 було скасовано будівельний паспорт забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт по АДРЕСА_2 .

Підставою для прийняття даного рішення стали скарги мешканців житлових будинків АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 щодо аварійної ситуації, спричиненої діями забудовника гр. ОСОБА_1 , а також невиконання забудовником вимог, прописаних у будівельному паспорті щодо необхідності погодження містобудівного та архітектурного проектного рішення об`єкта будівництва на АДРЕСА_2 в управлінні містобудування та архітектури Ужгородської міської ради та з органом охорони культурної спадщини Закарпатської ОДА.

Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради звернулося з даним позовом до суду із зобов`язаням забудовника ОСОБА_1 за власний рахунок привести земельну ділянку за кадастровим номер: :01:002:0140 у попередній стан відповідно до її цільового призначення та будівельних вимог, який існував до початку самочинного будівництва.

Частиною 2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень ст.41 Закону № 3038-VI (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право також проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Аналогічні повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю зазначені й у пункті 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), відповідно до якого посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з ч.1 ст.34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема, подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч.1 ст.37 Закону №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що належать до IV і V категорій складності, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Як зазначалося вище, відповідно до ст.38 Закону №3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством.

Разом з цим, відповідно до ч.1 ст.376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Відповідно до ч.4,7 ст.376 Цивільного кодексу України якщо власник земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила самочинне будівництво, або за її рахунок.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливою або особа, яка здійснила будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила будівництво.

Суд зазначає, що при вирішенні справи суд має встановлювати факт самочинного будівництва об`єкта, наявність істотного відхилення від проекту або порушення законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм, чи було видано особі, яка здійснила самочинне будівництво, припис про усунення порушень, чи можлива перебудова об`єкту та чи відмовляється особа, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови.

Будівництвом, яке здійснюється з істотним порушенням будівельних норм і правил, вважається у тому числі будівництво, яке хоча і здійснюється за наявності проекту, але з порушенням державно-будівельних норм та санітарних правил, що загрожують життю та здоров`ю людини у разі невиконання приписів інспекції державного архітектурно-будівельного контролю про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил тощо.

Щодо винесеного припису, суд зазначає, що відповідачем заплановане будівництво на власній земельній ділянці індивідуального житлового будинку на підставі будівельного паспорта.

Відповідно абз.1-2 ч.1 ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної Діяльності», забудова присадибних. дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Згідно до ч.2 ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів. зазначених у частині першій цієї статті розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Відповідно, у випадку здійснення будівництва на підставі будівельного паспорта розробка проекту будівництва є не обов`язковою, а це в свою чергу означає, що і погодження такого проекту будівництва (проектної пропозиції) не може бути обов`язковим для забудовника (відповідача).

Суд не приймає до уваги посилання позивача на те, що відповідачем містобудівне та архітектурне проектне рішення об`єкта будівництва не погоджено з органом культурної спадщини Закарпатської ОДА, оскільки зазначене не має відношення до предмету спору та належить до правовідносин ОСОБА_1 і відповідного органу охорони культурної спадщини, відтак жодним чином не впливає на правовідносини між позивачем і відповідачем.

Крім того, ні Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Законом України «Про охорону культурної спадщини» не передбачено погодження проекту будівництва (проектної пропозиції, проектного рішення) при здійсненні будівництва на підставі будівельного паспорта з органами охорони культурної спадщини.

Щодо посилання позивача про те, що ОСОБА_1 було скасовано будівельного паспорт та забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт по АДРЕСА_2 , суд зазначає наступне.

27 червня 2022 року Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду у справі № 260/8216/21 було визнано протиправним та скасовано рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради №512 від 10 листопада 2021 року «Про скасування будівельного паспорт та забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт по АДРЕСА_2 .

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 25 жовтня 2022 року Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду у справі № 260/8216/21 від 27 червня 2022 року було залишено без змін, відтак вищезгадане рішення набрало законної сили 25.11.22р.

Відповідно до ч.4 ст.78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Щодо твердження позивача, що будівництво ведеться з грубим порушенням санітарно-гігієнічних норм, що унеможливлює проживання позивачів поряд з будівництвом і призводить до загрози для їхнього здоров`я та недотримання відповідачем вимог п.6.1.11,6.1.14,6.1.21,6.1.23, 6.1.27, 6.1.39 ДБН Б 2.2-12;2019 при будівництві багатоквартирних будинків будинку, суд зазначає наступне.

У межах іншої цивільної справи Ужгородського міськрайонного суду №308/16788/21 була проведена будівельно-технічна експертизи в межах якої експертом було, зокрема, вивчено питання щодо наявності загрози порушення цілісності і міцності, або утворення у майбутньому дефектів існуючої будівлі будинку АДРЕСА_5 , в якій розташована квартира АДРЕСА_6 , що належить громадянці, внаслідок продовження будівництва по об`єкту «Будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 », що здійснюється громадянином ОСОБА_2 , а також питання щодо відповідності виконаних будівельних робіт вимогам нормативно правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам тощо) в частині дотримання протипожежних та санітарних умов.

За результатом експертизи було складено висновок №560/05-22 від 27 червня 2022 року, відповідно до якого:

1. Загрози порушення цілісності і міцності, або утворення у майбутньому дефектів існуючої будівлі будинку АДРЕСА_7 , внаслідок продовження будівництва по об`єкту «Будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 », що здійснюється громадянином ОСОБА_1 з урахуванням змін, внесених в ході будівництва по представлених експерту документах немає;

2. Виконані будівельні роботи по об`єкту «Будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 », що будується громадянином ОСОБА_3 , з урахуванням наданих експерту обмірних (виконавчих) креслень відповідають вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам тощо) в частині дотримання протипожежних та санітарних відстаней до будинку АДРЕСА_4 в умовах щільної забудови.

Зазначений експертний висновок дає підстави вважати, що будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам тощо).

Представником позивача всупереч положенням ч.1 ст.77 КАС України жодних доказів на підтвердження недотримання відповідачем вимог норм ДБН суду не надано.

Суд звертає увагу на те, що знесення самочинного будівництва є крайньою мірою, яка передбачена законом, і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.

Так судом встановлено, що відповідачем будівництво житлового будинку було розпочато на земельній ділянці, що належить йому на праві приватної власності, будівельного паспорту, з повідомленням про початок будівельних робіт.

Отже, для задоволення позову у цій справі необхідно наявність фактів зазначених у ст.376 ЦК України. Позивачем під час розгляду даної справи не було надано доказів наявності самочинного будівництва індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_2 .

Крім того, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил знесенню самочинного будівництва передує прийняття судом рішення про зобов`язання особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Рішення суду щодо проведення перебудови в матеріалах справи відсутнє.

Відповідно до ч.1 ст.7 КАС України: суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України.

У відповідності до ч.1 ст.77 КАС України: кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 КАС України.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України: в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд враховує те, що Положенням про управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради передбачено те, що у позивача відсутні будь-які повноваження щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Також положеннями Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» чи будь-яким іншим нормативно-правовим актом, право позивача, як органу, який здійснює управління у сфері містобудівної діяльності, на звернення до суду із вказаними позовними вимогами не передбачено.

Також суд звертає увагу на те, що позивачем не було доведено наявності самочинного будівництва індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_1 .

Враховуючи вищенаведене, беручи до уваги рішення судів, які набрали законної сили підстави для задоволення даного позову відсутні.

На підставі наведеного та керуючись ст. 242-246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: Департамент культури, національностей та релігій Закарпатської ОДА, Виконавчий комітет Ужгородської міської ради про зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.255 КАС України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя П.П.Микуляк