Справа № 380/10237/22
Суддя: Кедик Марія Василівна
Дата ухвалення: 2022-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2022 року

справа № 380/10237/22

провадження № П/380/10314/22

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючий-суддя Кедик М.В.,

секретар судового засідання Савка В.А.,

за участю:

представник позивача не прибув,

представник відповідача не прибув

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області, в якому позивач просить:

- визнати протиправними та скасувати накази Головного управління Національної поліції у Львівській області: Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського БПОП ГУНП у Львівській області ОСОБА_1 від 05.07.2022 № 1824 та Про особовий склад № 346 о/с від 07.07.2022;

- поновити старшого сержанта поліції ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді поліцейського взводу № 1 роти № 3 батальйону поліції особливого призначення ГУНП у Львівській області з 08.07.2022;

- стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 08.07.2022 по дату фактичного поновлення на роботі з відрахуванням податків, зборів та обов`язкових платежів;

- допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення старшого сержанта поліції ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді поліцейського взводу № 1 роти № 3 батальйону поліції особливого призначення ГУНП у Львівській області та стягнення з Головного управління Національної поліції у Львівській області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць.

Ухвалою судді від 02.08.2022 вказану позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою від 19.09.2022 суддя відкрила провадження у справі та призначила справу до розгляду в загальному позовному провадженні.

Ухвалою, постановленою в підготовчому засіданні 19.10.2022 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського БПОП ГУНП у Львівській області ОСОБА_1 » від 05.07.2022 № 1824 до поліцейського взводу № 1 роти № З БПОП ГУНП у Львівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (далі - Позивач) застосовано дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції. У зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення, визначеного наказом № 1824 від 05.07.2022 позивача звільнено зі служби в поліції наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області від 07.07.2022 № 346 о/с «Про особовий склад». Згідно з наказом від 05.07.2022 № 1824 дисциплінарне стягнення застосовано до ОСОБА_1 у зв`язку з отриманням ГУНП у Львівській області рапорту про складення стосовно першого протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ № 174100 від 23.06.2022 за ч. 1 ст. 130 КУпАП. З мотивувальної частини наказу № 1824 прослідковується, що грубе порушення Позивачем службової дисципліни та скоєння ним вчинку, що підриває авторитет поліції полягає в тому, що 23.06.2022 позивач керував транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння, від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння із використанням газоаналізатора «Драгер» на місці події та у медичному закладі відмовився, за що відносно нього складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 174100 за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Представник відповідача подав відзив на позовну заяву від 12.09.2022 (вх. № 58524ел), у якому зазначає, що 24.06.2022 до ГУНП у Львівській області надійшов рапорт працівника УГІ ГУНП, про те, що 24.06.2022 близько 00:55 працівниками УПП у Львівській області ДПП НП України складено адміністративні матеріали за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно поліцейського взводу № 1 роти № З БПОП ГУНП у Львівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 . Установлено, що згідно з орієнтуванням, яке надійшло на лінію « 102» 23.06.2022 о 23:35 у м. Винники по вул. Сахарова, 14Б, нарядом патрульної поліції «ОМЕГА-302», було зупинено автомобіль марки «ОРЕL ZAFIRA», н.з. НОМЕР_1 , під керуванням поліцейського взводу № 1 роти № З БПОП ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 та під час спілкування у нього виявлено ознаки алкогольного сп`яніння (різкий запах алкоголю з порожнини рота, нечітка вимова слів, почервоніння шкіри обличчя, виражене тремтіння пальців рук). У зв`язку з цим ОСОБА_1 було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння в установленому законом порядку на місці зупинки за допомогою газоаналізатора «Драгер», або медичному закладі, на що останній відмовився у присутності двох свідків. Вказує, що службове розслідування було проведено саме за фактом складання стосовно позивача протоколів про адміністративне правопорушення, а не фактом доведення вини останнього у вчиненні цих порушень - в даному випадку, як вбачається з вступної частини наказу ГУНП у Львівській області № 1824 від 05.07.2022, службове розслідування було призначено на підставі складання адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_2 . Щодо протоколу за статтею 130 КУпАП, слід зазначити, що вказаний протокол складено у зв`язку з відмовою позивача від проходження медичної огляду на стан алкогольного сп`яніння, а не у зв`язку з доведенням факту перебування останнього в такому стані. Зазначеною статтею передбачено альтернативні склади правопорушення, за які за нею може наставати відповідальність - в даному випадку, як вбачається з матеріалів службового розслідування, протокол за ст. 130 КУпАП відносно ОСОБА_1 складено у зв`язку з відмовою останнього від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку.

Отже, в цьому випадку вина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку проявляється в прямому умислі, тобто, останній свідомо допускав настання несприятливих наслідків після вчинення ним цих дій. Це порушення стало можливим внаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування ним вимог чинного законодавства.

Вважає безпідставними доводи позивача про протиправність його звільнення через недоведення його вини у вчиненні адміністративного правопорушення, оскільки непритягнення до адміністративної відповідальності за вчинення певних дій не є тотожним із застосуванням дисциплінарної відповідальності за вчинення дій, які несумісні з подальшим проходженням служби, оскільки працівники поліції власним прикладом та поведінкою зобов`язані зміцнювати авторитет закону серед громадян та неухильно його дотримуватись. Відсутність кримінального або адміністративного притягнення до відповідальності позивача не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, відповідач має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції.

Позивач подав відповідь на відзив від 23.09.2022 (вх. № 61155), у якому зазначає, що проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння щодо позивача здійснено з порушенням вимог ст.266 КУпАП, адже йому взагалі не запропоновано пройти такий у закладі охорони здоров`я, що свідчить про те, що він об`єктивно не міг відмовитись від огляду, у зв`язку з чим згідно з ч. 5 ст. 266 КУпАП цей огляд вважається недійсним. Враховуючи вказане, огляд на стан алкогольного сп`яніння щодо позивача не проведено в порядку визначеному чинним законодавством, оскільки працівником поліції запропоновано можливість проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння лише на місці події і не отримавши відмови від такого, в порушення вимог ст. 266 КУпАП, пунктів 6 та 8 Порядку, він одразу перейшов до складення адміністративного протоколу без пропозиції пройти огляд в найближчому медичному закладі.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч. 3 ст. 205 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Суд дійшов висновку про те, що матеріали адміністративної справи чітко відображають правові позиції учасників справи, їхні доводи і обґрунтування є як у позовній заяві та відзиві на позовну заяву, а тому є достатніми для вирішення справи по суті. Неявка представника позивача не перешкоджає розгляду справи по суті.

Представник відповідача у судове засідання не прибув, подав клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача. Зазначив, що проти позову заперечує із підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, просить у задоволенні позовних вимог відмовити.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи.

Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та пояснення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

ОСОБА_1 проходив службу в органах внутрішніх справ, в подальшому проходив службу в Національній поліції України, остання посада поліцейський взводу № 1 роти № 3 батальйону поліції особливого призначення ГУНП у Львівській області.

Відповідно до наказу Головного управління Національної поліції у Львівській області від 24.06.2022 № 1706 «Про призначення службового розслідування, створення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання обов`язків» призначено службове розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни, допущених окремими працівниками ГУ НП у Львівській області.

Згідно з висновком службового розслідування від 01.07.2022 у ході службового розслідування установлено, що 24.06.2022 до ГУНП у Львівській області надійшов рапорт працівника УГІ ГУНП, про те, що 24.06.2022 близько 00:55 працівниками УПП Львівській області ДПП НП України, складено адміністративні матеріали за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно поліцейського роти №3 БПОП ГУНП у Львівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 .

Установлено, що згідно з орієнтуванням, яке надійшло на лінію « 102» 23.06.2022 о 23:35 у м. Винники по вул. Сахарова, 14Б, нарядом патрульної поліції «ОМЕГА-302», було зупинено автомобіль марки «ОРЕL ZАFIRА», н.з. НОМЕР_1 , під керуванням поліцейського взводу № 1 роти № З БПОП ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 та під час спілкування у нього виявлено ознаки алкогольного сп`яніння (різкий запах алкоголю з порожнини рота, нечітка вимова слів, почервоніння шкіри обличчя, виражене тремтіння пальців рук). У зв`язку з цим ОСОБА_1 було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння в установленому законом порядку на місці зупинки за допомогою газоаналізатора «Драгер», або медичному закладі, на що останній відмовився у присутності двох свідків. (ЄО УПП у Львівській області ДПП НП України від 24.06.2022 № 8730).

Відносно старшого сержанта поліції ОСОБА_1 складено протокол серії ААД № 076353 за ч. 1 ст.130 КУпАП.

На момент складання адміністративних матеріалів старший сержант поліції ОСОБА_1 перебував поза службою у цивільному одязі, без вогнепальної зброї.

Факт складення протоколу про адміністративне правопорушення за статтею 130 КУпАП, свідчить про доведеність вини позивача у вчиненні дисциплінарного порушення. Якщо провадження у справі про адміністративне правопорушення закрито це свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, однак не дисциплінарного проступку.

Таким чином, проведеним службовим розслідуванням установлено, що поліцейський взводу № 1 роти № 3 БПОП ГУНП у Львівській області старший сержант поліції ОСОБА_1 як працівник поліції, будучи зобов`язаним, відповідно до ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, унаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування останнім вимог нормативно правових актів МВС України, НП України та Головного управління НП у Львівській області, щодо неухильного дотримання службової дисципліни, 23.06.2022 керував транспортним засобом марки «ОРЕL ZАFIRА» н.з. НОМЕР_1 з ознаками алкогольного сп`яніння Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння із використанням газоаналізатора «Драгер» на місці події та у медичному закладі відмовився, за що відносно нього складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 174100 за ч. 1 ст. 130 КУпАП. Чим допустив грубе порушення службової дисципліни, зокрема п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, п. 1 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію», п. 2.5 ПДР України, п. З розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, та ч. 1, п. 1, 2, 3, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-УІІІ, підпунктів 1.1, 1.2 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області від 27.02.2020 № 803 «Про заходи щодо покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування».

Дане порушення стало можливим унаслідок особистої недисциплінованості зі сторони старшого сержанта поліції ОСОБА_1 повного ігнорування останнім вимог нормативно правових актів МВС України, НП України та Головного управління НП у Львівській області, щодо неухильного дотримання службової дисципліни.

Відповідно до наказу від 05.07.2022 № 1824 Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського БПОП ГУНП у Львівській області ОСОБА_1 за грубе порушення службової дисципліни, зокрема вимог основних обов`язків поліцейського, передбачених п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, п. 1 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію», п. 2.5 ПДР України, п. 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, та ч. 1, п. 1, 2, 3, 6 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-УІІІ, підпунктів 1.1, 1.2 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області від 27.02.2020 № 803 «Про заходи щодо покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», а також скоєння вчинку, що підриває авторитет поліції, на підставі пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту. Національної поліції,України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №233 7-VIII, застосувано до поліцейського взводу № 1 роти № З БПОП ГУНП у Львівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0113635) дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції.

Наказом начальника ГУ НП в Львівській області від 07.07.2022 № 346о/с старшого сержанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції з 07.07.2022 за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби). Підстави для звільнення: наказ ГУ НП в Львівській області від 05.07.2022 №1824.

Позивач, не погоджуючись з вказаними наказами, звернувся до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

При вирішенні спору суд керувався таким.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Закон України Про Національну поліцію від 02.11.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до статті 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази. Накази, розпорядження та доручення вищих органів, керівників, посадових та службових осіб, службова, політична, економічна або інша доцільність не можуть бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.

Згідно з частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до частини першої статті 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Частинами першою та другою статті 19 Закону №580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Нормою частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно з статтею 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з частинами 7, 8 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Приписи частин 1, 2 статті 22 Дисциплінарного статуту визначають, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Правила етичної поведінки поліцейського, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ вказаних Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського.

Спір у цій справі виник у зв`язку із притягненням поліцейського до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції, що пов`язано з подіями, а саме на лінію « 102» 23.06.2022 о 23:35 у м. Винники по вул. Сахарова, 14Б, нарядом патрульної поліції «ОМЕГА-302», було зупинено автомобіль марки «ОРЕL ZАFIRА», н.з. НОМЕР_1 , під керуванням поліцейського взводу № 1 роти № З БПОП ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 та під час спілкування у нього виявлено ознаки алкогольного сп`яніння (різкий запах алкоголю з порожнини рота, нечітка вимова слів, почервоніння шкіри обличчя, виражене тремтіння пальців рук). У зв`язку з цим ОСОБА_1 було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння в установленому законом порядку на місці зупинки за допомогою газоаналізатора «Драгер», або медичному закладі, на що останній відмовився у присутності двох свідків. (ЄО УПП у Львівській області ДПП НП України від 24.06.2022 № 8730). У подальшому, відносно старшого сержанта поліції ОСОБА_1 складено протокол серії ААД № 076353 за ч. 1 ст.130 КУпАП.

Так, за результатами службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 вчинив грубе порушення службової дисципліни, яка згідно з ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII полягає у дотриманні поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників та скоїв вчинок, що дискредитує та підриває авторитет поліції.

Суд зазначає, що у межах розгляду цієї справи не досліджується питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення адміністративного правопорушення, а надається правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним саме дисциплінарного проступку та, відповідно, оцінка обґрунтованості та законності висновків відповідача про порушення позивачем службової дисципліни, що має наслідком застосування дисциплінарного стягнення.

При цьому наявність факту притягнення до адміністративної відповідальності або відсутність такого факту не спростовує можливості притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності за наявності відповідних підстав.

У спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення до позивача було застосоване за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції, а не за вчинення адміністративного правопорушення.

Верховний Суд у постанові від 10.07.2019 у справі № 802/1150/17-а звернув увагу на те, що вчинення поліцейським діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. Підстави для звільнення зі службі в поліції, як притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, не слід ототожнювати із підставами для притягненням до дисциплінарної відповідальності. Щодо останньої, то види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, установлені у статті 12 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Аналіз зібраних та досліджених судом доказів повністю підтверджує правильність висновків службового розслідування та факт порушення позивачем службової дисципліни внаслідок невиконання визначених законом обов`язків поліцейського та недотримання позивачем професійно-етичних норм поведінки поліцейських, що призвело до вчинку, який дискредитує звання поліцейського.

Прийнята позивачем при вступі на службу в поліції присяга відповідно до статті 64 Закону України Про Національну поліцію передбачає взяття на себе обов`язків поваги та охорони прав і свобод людини, честі держави, несення високого звання поліцейського з гідністю та сумлінного виконання своїх службових обов`язків.

Варто також зазначити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги поліцейського. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання поліцейського. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Наведене узгоджується із позицією Верховного Суду у постановах від 21.09.2018 у справі № 824/227/17-а, від 08.08.2019 у справі № 824/1015/16-а з подібних правовідносин.

Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби.

Проступком, який ганьбить честь і гідність, порочить поліцейського та підриває авторитет Національної поліції України, є дія чи бездіяльність, яка за своїм характером несумісна з високим званням поліцейського і робить неможливим виконання ним своїх службових обов`язків, грубе порушення загальноприйнятих норм і правил поведінки, що принижує авторитет державної служби Національної поліції.

Вищенаведені фактичні обставини справи, які були встановлені судом під час розгляду справи, підтверджені належними письмовими доказами, які були досліджені та долучені до матеріалів справи, свідчать про те, що позивачем у справі допущено порушення вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України "Про Національну поліцію" та Правил етичної поведінки поліцейських.

Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (рішення від 12.01.2012 у справі Горовенки та Бугара проти України (Заяви №№ 36146/05 та 42418/05) п.38).

Частинами першою та дев`ятою статті 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.

Повноваження щодо оцінки результатів службового розслідування, тяжкості проступку та обставин, за яких його скоєно, розмір заподіяної шкоди, попередньої поведінки винної особи та визнання нею вини тощо, а також безпосередньо затвердження висновку службового розслідування та визначення виду дисциплінарного стягнення, яке слід застосувати до конкретної особи є виключними повноваженнями відповідного керівника, який реалізуючи такі повноваження приймає відповідний наказ про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

При звільненні позивача зі служби в поліції відповідачем було враховано тяжкість вчиненого проступку, обставини, за яких його вчинено, шкоду, заподіяну авторитету поліції, обставин, що обтяжують відповідальність, особу порушника, його попередню поведінку та ставлення до виконання службових обов`язків, а також встановлено несумісність подальшого проходження позивачем служби в поліції, а оскаржені накази прийнято відповідачем у межах наданих повноважень.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимоги про скасування наказу про звільнення, який визнаний судом правомірним, то в цій частині позовних вимог слід відмовити.

Частиною першою статті 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частинами першою та другою статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі наведеного суд дійшов висновку, що відповідач довів правомірність оскаржених рішень, а тому в задоволенні позову слід відмовити повністю.

Відповідно до ст. 139 КАС України судові витрати позивачу не відшкодовуються.

Керуючись статтями 6, 14, 242, 243, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

1. У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - відмовити.

2. Судові витрати покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Повний текст судового рішення складений 13.12.2022.

Суддя Кедик М.В.