Справа № 640/21701/20
Суддя: Василенко Ярослав Миколайович
Дата ухвалення: 2022-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач - Василенко Я.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Василенка Я.М.,

суддів Ганечко О.М., Кузьменка В.В.,

за участю секретаря Шляги А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.09.2022 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області, Атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправними та скасування рішень, поновлення на службі, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення, оформлене висновком «займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції за службовою невідповідністю» Атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в Київській області, оформлене протоколом, щодо ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області по особовому складу від 27.08.2020 №246 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в Національній поліції через службову невідповідність;

- поновити ОСОБА_1 на службі в Національній поліції України на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 1 Вишнівського відділення поліції Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області з 28.08.2020;

- стягнути на користь ОСОБА_1 середнє грошове забезпечення за місяці вимушеного прогулу з 28.08.2020 по день винесення рішення суду включно, про поновлення на службі в національній поліції України та на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 1 Вишнівського відділення поліції Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.09.2022 позов задоволено частково: визнано протиправним та скасовано рішення Атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в Київській області, згідно якого ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність; визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Київській області (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 15, ідентифікаційний код 40108616) по особовому складу від 27.08.2020 № 246 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 ; поновлено ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на службі в поліції на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 1 Вишнівського відділення поліції Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області з 29.08.2020; стягнуто з Головного управління Національної поліції в Київській області (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 15, ідентифікаційний код 40108616) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) середнє грошове забезпечення за час вимушеного прогулу у розмірі 273 939, 26 грн.; допущено до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 1 Вишнівського відділення поліції Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області з 29.08.2020 та стягнення на його користь середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць в розмірі 10 972, 20 грн.; у задоволенні інших позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням Головне управління Національної поліції в Київській області звернулося із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення в частині задоволення позовних вимог, як таке, що прийняте із порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

В судове засідання сторони не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, у зв`язку із чим, колегія суддів, на підставі ч. 13 ст. 10, ч. 4 ст. 229, ч. 2 ст. 313 КАС України розглядає справу за їх відсутності без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що зазначена апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що з 07.11.2015 ОСОБА_1 проходив службу в поліції, з 15.04.2016 перебував на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 1 Вишнівського відділення поліції Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області.

Згідно протоколу Атестаційної комісії ГУНП в Київській області від 14.08.2020 за результатами розгляду атестаційних матеріалів ОСОБА_1 , проведеної з ним співбесіди, атестаційною комісією прийнято рішення, що останній займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби через службову невідповідність.

Зі змісту атестаційного листа вбачається, що за результатами тестування на загальні навички ОСОБА_1 набрав 15 балів, а на професійні навички - 18 балів.

Наказом ГУ НП в Київській області від 27.08.2020 № 246 о/с (по особовому складу) старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0014727), поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 1 Вишнівського відділення поліції Києво-Святошинського відділу поліції, з 28.08.2020 звільнено зі служби в поліції за пунктом 5 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (через службову невідповідність).

Вважаючи, що звільнення відбулось з порушенням його прав, позивач звернувся до суду першої інстанції з даним адміністративним позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги частково, мотивував своє рішення тим, що Головним управлінням Національної поліції в Київській області порушено процедуру призначення та проведення атестування.

Апелянт у своїй скарзі зазначає, що оскаржуване рішення прийнято судом першої інстанції з ненаданням належної оцінки нормам чинного законодавства, що призвело до прийняття невірного рішення, судом порушено правильність застосування норм матеріального та процесуального права та правової оцінки обставин у справі. Зокрема, апелянт зазначає, що позивач пройшов тестування, за результатами якого отримав за тестом на загальні здібності та навички 15 балів з 60 та за тестом на знання законодавчої бази - 18 балів з 60, що не відповідає мінімальним балам. У зв`язку з чим за результатами розгляду матеріалів, проведеної співбесіди та обговорення наявних документів, атестаційною комісією було прийнято рішення більшістю голосів, що ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає та підлягає звільненню зі служби. Стверджує, що атестування ОСОБА_1 було проведено в межах наданих повноважень атестаційними комісіями та у спосіб, який передбачений наказом МВС України від 17.11.2015 № 1465.

Колегія суддів вважає доводи апелянта необґрунтованими та погоджується з рішенням суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України врегульовані Законом України від 02.07.2015 № 580-VIII "Про Національну поліцію" (далі - Закон № 580-VIII, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

За визначенням статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджує Міністр внутрішніх справ України.

Відповідно до частини першої статті 58 Закону № 580-VIII призначення на посаду поліцейського здійснюється безстроково (до виходу на пенсію або у відставку), за умови успішного виконання службових обов`язків.

За змістом частини 1 статті 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Пунктом 5 частини 1 статті 77 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється через службову невідповідність.

Так, статтею 57 Закону № 580-VIII передбачено, що атестування поліцейських проводиться з метою оцінки їхніх ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар`єри.

Атестування поліцейських проводиться:

1) при призначенні на вищу посаду, якщо заміщення цієї посади здійснюється без проведення конкурсу;

2) для вирішення питання про переміщення на нижчу посаду через службову невідповідність;

3) для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність.

Атестування проводиться атестаційними комісіями органів (закладів, установ) поліції, що створюються їх керівниками.

Рішення про проведення атестування приймає керівник поліції, керівники органів (закладів, установ) поліції стосовно осіб, які згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначаються на посади їхніми наказами.

Порядок проведення атестування поліцейських затверджується Міністром внутрішніх справ України.

Зі змісту статті 57 Закону № 580-VIII вбачається, що наведені у частині другій підстави для проведення атестування є вичерпними. Метою проведення атестування з будь-яких зазначених вище підстав є вирішення можливості в той чи інший спосіб залишення особи на службі і, як крайній захід, пропозиція щодо звільнення зі служби у зв`язку зі службовою невідповідністю виходячи з професійних, моральних і особистих якостей.

Кожна з зазначених трьох підстав для проведення атестування повинна бути зв`язана з певними передумовами, зокрема, атестування, яке призначається для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність, повинне бути зумовлене існуванням реальних підстав до звільнення, як то неналежне виконання службових обов`язків, порушення установленого чинним законодавством порядку і правил несення служби тощо.

Так, порядок атестування поліцейських, яке проводиться в апараті Національної поліції України, територіальних (міжрегіональних) органах (закладах, установах) Національної поліції України (далі - органи поліції) з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей поліцейських, їх освітнього та кваліфікаційного рівнів, на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар`єри визначає Інструкція про порядок проведення атестування поліцейських, затверджена наказом Міністерства внутрішніх справ України від 17.11.2015 № 1465, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 18.11.2015 за № 1445/27890 (далі - Інструкція № 1465, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з пунктом 1 розділу ІV Інструкції № 1465 організаційні заходи з підготовки та проведення атестування оголошуються наказами відповідних керівників і передбачають:

1) створення атестаційних комісій;

2) складання списків поліцейських, які підлягають атестуванню;

3) визначення дати, часу і місця проведення засідання комісії;

4) розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідних органів поліції оголошень про набір до атестаційної комісії;

5) доведення до поліцейських інформації про проведення атестування, у тому числі шляхом розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідного органу поліції інформації про час та місце проведення атестування.

Пунктом 10 розділу ІV Інструкції № 1465 передбачено, що з метою визначення теоретичної та практичної підготовленості, компетентності, здатності якісно та ефективно реалізовувати на службі свої потенційні можливості атестаційна комісія проводить тестування поліцейського, який проходить атестування.

За результатами проведеного тестування атестаційна комісія встановлює мінімальний бал, що становить 25 балів за тестом на знання законодавчої бази (далі - професійний тест) та 25 балів за тестом на загальні здібності та навички, який в обов`язковому порядку ураховується атестаційною комісією при прийняті рішення, визначеного пунктом 15 цього розділу.

Розділом ІV Інструкції №1465 визначений порядок організації, підготовки, проведення атестування.

Відповідно до пунктів 11-13 розділу ІV Інструкції № 1465 атестаційна комісія при прийнятті рішення розглядає атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського, який проходить атестування.

За рішенням атестаційної комісії поліцейські, які проходять атестування, проходять співбесіду з відповідною атестаційною комісією.

Якщо поліцейський, який атестується, не з`явився на співбесіду з атестаційною комісією, то комісія приймає рішення без проведення співбесіди, про що робиться відповідний запис у протоколі засідання атестаційної комісії.

Атестаційна комісія за підписом голови має право робити відповідно до законодавства запити про надання необхідних матеріалів і документів, що стосуються службової діяльності поліцейського, який атестується.

Поліцейські, які проходять атестування, за їхньою згодою проходять тестування на поліграфі.

Пунктами 15-18 розділу ІV Інструкції № 1465 передбачено, що атестаційні комісії на підставі всебічного розгляду всіх матеріалів, які були зібрані на поліцейського, під час проведення атестування шляхом відкритого голосування приймають один з таких висновків:

1) займаній посаді відповідає;

2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду;

3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність;

4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Атестаційні комісії при прийнятті рішень стосовно поліцейського повинні враховувати такі критерії:

1) повноту виконання функціональних обов`язків (посадових інструкцій);

2) показники службової діяльності;

3) рівень теоретичних знань та професійних якостей;

4) оцінки з професійної і фізичної підготовки;

5) наявність заохочень;

6) наявність дисциплінарних стягнень;

7) результати тестування;

8) результати тестування на поліграфі (у разі проходження).

Атестаційна комісія проводить розгляд матеріалів за відсутності особи, щодо якої приймається рішення.

Голосування проводиться за відсутності особи, щодо якої приймається рішення, і запрошених осіб.

Рішення атестаційної комісії приймаються більшістю голосів присутніх на засіданні членів атестаційної комісії.

З аналізу наведених норм вбачається, що атестування поліцейських фактично включає два етапи: тестування та співбесіду. При цьому, під час атестування поліцейський за власною згодою може пройти тестування на поліграфі.

Також колегія суддів враховує, що проведенню атестуванню передують наступні події:

1) створення атестаційних комісій;

2) складання списків поліцейських, які підлягають атестуванню;

3) визначення дати, часу і місця проведення засідання комісії;

4) розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідних органів поліції оголошень про набір до атестаційної комісії;

5) доведення до поліцейських інформації про проведення атестування, у тому числі шляхом розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідного органу поліції інформації про час та місце проведення атестування.

Як вбачається з матеріалів справи, наказом ГУНП в Київській області від 28.03.2018 № 664 затверджено склад атестаційної ГУНП в Київській області.

З метою проведення оцінки ділових, професійних, особистих якостей та рівня підготовленості особового складу ГУНП в Київській області, відповідно до статті 57 Закону України "Про Національну поліцію" та Інструкції № 1465, наказом ГУНП в Київській області № 1369 наказано голові атестаційної комісії ( Панфьорову П.І. ) провести 14.08.2020 об 11:00 засідання атестаційної комісії; затвердити список поліцейських ГУНП в Київській області, які підлягають атестуванню.

З доданих до матеріалів справи копій вказаного наказу неможливо ідентифікувати дату останнього, проте, з відмітки штампу вбачається, що наказ № 1369 зареєстровано в Управлінні кадрового забезпечення ГУНП в Київській області 19.08.2020 за № 853.

Поряд з цим, з доданого до матеріалів справи списку поліцейських для проходження атестування 14.08.2020, вбачається що останній є додатком до наказу від 18.08.2020 № 1369.

Так, у пункті 18 вказаного списку зазначено, що старший сержант поліції ОСОБА_1 не склав підсумкову перевірку.

Встановлені обставини свідчать про те, що на момент проведення атестування позивача - 14.08.2020, був відсутній відповідний наказ відповідача, а список поліцейських для проходження атестування 14.08.2020 затверджений 18.08.2020, що свідчить про те, що відповідач фактично заднім числом задокументував проведені дії щодо атестування.

Вказаний висновок суду підтверджується і тим, що апелянтом до матеріалів справи не надано жодного доказу доведення до позивача інформації про проведення атестування, у тому числі шляхом розміщення на офіційному веб-сайті інформації про час та місце проведення атестування.

За таких обставин, вказані обставини свідчать про те, що відповідачем порушено процедуру призначення проведення атестування, що у свою чергу, повністю нівелює правові наслідки останнього.

У свою чергу, пунктом 3 Інструкції № 1465 передбачено, що атестаційні листи на поліцейських складають безпосередні керівники. Безпосередній керівник складає атестаційний лист на підлеглого за умови спільної служби в одному підрозділі з ним не менше 3 місяців. Якщо на час складання атестаційного листа керівник не має тримісячного строку спільної служби з поліцейським, який атестується, то такий лист складається заступником керівника або прямим керівником, який має строк спільної служби понад 3 місяці.

Згідно з пунктом 7 Інструкції № 1465 керівники, які складають атестаційний лист, зобов`язані: 1) ознайомитися з вимогами цієї Інструкції; 2) проаналізувати проходження служби, професійну та спеціальну підготовку, а також конкретні показники служби поліцейського; 3) вивчити матеріали (характеристики) на осіб, які відряджені до державних (міждержавних) органів, установ та організацій із залишенням на службі в поліції; 4) на підставі всебічного вивчення особистих, професійних та ділових якостей поліцейського, який атестується, заповнити атестаційний лист за формою, визначеною в додатку 1 до цієї Інструкції.

З аналізу наведених норм вбачається, що атестаційні листи складаються на поліцейських виключно після прийняття наказу про атестування та затвердження списків поліцейських, які підлягають атестуванню.

Поряд з цим, матеріалами справи підтверджується, що на момент складання атестаційного листа на позивача були відсутні наказ про проведення та атестування та затверджений список поліцейських, які підлягають атестуванню, а тому суд не вбачає правових підстав для надання правової оцінки обставинам щодо складання на позивача атестаційного листа.

Як зазначає позивач, 13.08.2020 останній пройшов тестування на знання законодавчої бази та на загальні здібності та навички.

Відповідач, у свою чергу, стверджує, що ОСОБА_1 не склав підсумкову перевірку, а тому відповідно до пункту 14 розділу 11 наказу № 50 від 26.01.2016 останнього направлено на атестування.

Так, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 26.01.2016 № 50, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 19.02.2016 за № 260/28390, затверджено Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України (далі - Положення № 50, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

За змістом пунктів 3, 4 розділу І Положення № 50 службова підготовка - система заходів, спрямованих на закріплення та оновлення необхідних знань, умінь та навичок працівника поліції з урахуванням специфіки та профілю його службової діяльності.

Організація службової підготовки поліцейських здійснюється відповідно до вимог законодавства України, а також цього Положення.

Контроль за організацією службової підготовки в межах компетенції покладається на:

1) структурний підрозділ центрального органу, що забезпечує реалізацію в Національній поліції України державної політики з питань кадрової роботи (далі - кадровий підрозділ центрального органу);

2) структурний підрозділ кадрового підрозділу центрального органу, що забезпечує виконання завдань з організації та розвитку в Національній поліції України системи професійного навчання поліцейських (далі - управління професійного навчання);

3) підрозділи міжрегіональних територіальних органів Національної поліції України (далі - МТОНП), територіальних органів Національної поліції України в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях, м. Києві (далі - ГУНП), що забезпечують організацію системи професійного навчання поліцейських в органах (підрозділах) поліції (далі - підрозділи професійного навчання), у тому числі із залученням тренінгових центрів органів поліції (далі - тренінгові центри), що у своїй діяльності підпорядковуються керівникам підрозділів професійного навчання;

4) посадових осіб територіальних (відокремлених) підрозділів органів поліції, органів поліції охорони, закладів, установ поліції, які наказом керівника призначені відповідальними за цей напрям діяльності (далі - відповідальні працівники).

Згідно з пунктом 5 розділу І Положення № 50 основними завданнями службової підготовки є:

- підвищення рівня знань, умінь, навичок та професійних якостей поліцейських з метою забезпечення їх здатності до виконання завдань з охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічного (громадського) порядку та безпеки;

- вивчення нормативно-правових актів, які регламентують діяльність Національної поліції України;

- удосконалення керівним складом органів (підрозділів) поліції, закладів, установ поліції навичок управління поліцейськими.

Пунктом 6 розділу І Положення № 50 встановлено, що видами службової підготовки:

- функціональна підготовка - це комплекс заходів, спрямований на набуття і вдосконалення поліцейським знань, умінь та навичок у сфері нормативно-правового забезпечення службової діяльності, необхідних для успішного виконання ним службових обов`язків;

- загальнопрофільна підготовка - це комплекс заходів, спрямований на набуття і вдосконалення поліцейським умінь та навичок практичного застосування теоретичних знань щодо формування психологічної надійності та стійкості, готовності до дій у ситуаціях різних ступенів ризику, а також надання домедичної допомоги в процесі виконання службових завдань;

- тактична підготовка - це комплекс заходів, спрямований на набуття і вдосконалення поліцейським навичок практичного застосування теоретичних знань щодо правильного оцінювання конкретних подій з подальшим прийняттям правомірних рішень та психологічної готовності до дій у ситуаціях різних ступенів ризику;

- вогнева підготовка - це комплекс заходів, спрямований на вивчення поліцейським основ стрільби з вогнепальної зброї, правомірного її застосування (використання) та вдосконалення навичок безпечного поводження з нею, швидкісної та влучної стрільби по нерухомих і рухомих цілях, з різних положень, в обмежений час, в русі тощо;

- фізична підготовка - це комплекс заходів, спрямований на формування та вдосконалення рухових умінь і навичок, розвиток фізичних якостей та здібностей поліцейського з урахуванням особливостей його професійної діяльності.

Усі види службової підготовки є взаємопов`язаними між собою.

Відповідно до пунктів 1-4 розділу ІІ Положення № 50 плановою документацією в системі службової підготовки є:

- наказ керівника органу (підрозділу) поліції, закладу, установи поліції про організацію службової підготовки на навчальний рік;

- тематичний план зі службової підготовки (додаток 1);

- розклад занять зі службової підготовки (додаток 2);

- графік проведення навчальних зборів.

Обліковою документацією в системі службової підготовки є:

- журнал обліку відвідування та успішності поліцейських зі службової підготовки (додаток 3);

- журнал обліку результатів складання заліків зі службової підготовки перед призначенням поліцейських на вищі посади та з вогневої підготовки перед закріпленням за поліцейськими вогнепальної зброї (додаток 4);

- картка обліку професійного навчання поліцейського (додаток 5);

- контрольно-наглядова справа з організації службової підготовки.

Звітною документацією в системі службової підготовки є:

- звіт за результатами проведення практичних занять з вогневої підготовки (додаток 6);

- звіт за результатами навчання поліцейських на навчально-перевірочних зборах за 20___ навчальний рік (додаток 7);

- звіт за результатами навчання поліцейських на навчально-тренувальних зборах за ___ півріччя 20___ навчального року (додаток 8);

- звіт за результатами проведення ___ етапу підсумкової перевірки рівня службової підготовленості поліцейських у 20___ навчальному році (додаток 9);

- довідка за результатами навчання поліцейських органу (підрозділу) поліції, закладу, установи поліції протягом навчального року.

Організація службової підготовки в органі (підрозділі) поліції, закладі, установі поліції здійснюється відповідно до письмового наказу його керівника, в якому:

- визначаються завдання на новий навчальний рік;

- здійснюється розподіл поліцейських за навчальними групами з урахуванням специфіки службової діяльності;

- визначається день тижня, час та місце проведення занять, керівники навчальних груп, особи, відповідальні за ведення обліково-планової документації, інструктори (у тому числі позаштатні) з особистої безпеки;

- затверджується склад комісії з перевірки рівня службової підготовленості поліцейських перед призначенням їх на вищі посади та вогневої підготовки перед закріпленням за ними вогнепальної зброї.

З аналізу наведених норм вбачається, що службова підготовка спрямована на підвищення рівня знань, умінь, навичок та професійних якостей поліцейських з метою забезпечення їх здатності до виконання завдань з охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічного (громадського) порядку та безпеки; вивчення нормативно-правових актів, які регламентують діяльність Національної поліції України; удосконалення керівним складом органів (підрозділів) поліції, закладів, установ поліції навичок управління поліцейськими.

При цьому, Положенням № 50 визначено перелік документів, якими оформлюється як організація, так і результати службової підготовки.

Доводи апелянта про те, що позивач не пройшов підсумкову перевірку не відповідають дійсним обставинам справи, з огляду на наступне.

Так, пунктом 11 розділу XI Положення № 50 передбачено, що оцінка зі службової підготовки поліцейського та рівень підготовленості органу (підрозділу) поліції, закладу, установи поліції, їх структурних підрозділів визначається відповідно до встановлених критеріїв, передбачених розділами XIV-XIX цього Положення.

Згідно з пунктом 12 розділу XI Положення № 50 підсумкова перевірка проводиться комісійно після закінчення навчального року. До перевірки залучаються всі поліцейські органу (підрозділу) поліції, закладу, установи поліції (...).

(...) За організацію підсумкової перевірки, а також за об`єктивність отриманих за підсумками її проведення результатів відповідає керівник управління професійного навчання, керівники підрозділів професійного навчання та відповідальний працівник.

Етапи проведення підсумкової перевірки:

- перший - складання заліків зі службової підготовки переважною більшістю поліцейських (не менше 60 відсотків від фактичної чисельності поліцейських) органу (підрозділу) поліції, закладу, установи поліції (проводиться протягом 30 діб з моменту закінчення навчального року);

- другий - складання заліків зі службової підготовки поліцейськими, які на першому етапі з різних причин їх не складали, перескладання заліків поліцейськими, які отримали оцінку 2 - "незадовільно" з одного з видів службової підготовки (проводиться не раніше ніж через 15 діб після завершення першого етапу).

(...) Підсумкова перевірка здійснюється шляхом проведення диференційованих заліків з видів службової підготовки. Для складання заліків з теоретичної частини може використовуватися комп`ютерна техніка в разі наявності в органі (підрозділі) поліції, закладі, установі поліції відповідного програмного забезпечення.

Пунктом 14 розділу XI Положення № 50 передбачено, якщо за результатами підсумкової перевірки структурним підрозділом органу (підрозділу) поліції, закладу, установи поліції отримано оцінку 2 - "незадовільно", відносно його керівника, за рішенням атестаційної комісії виноситься питання щодо доцільності його перебування на займаній посаді.

В контексті викладеного, колегія суддів звертає увагу, що матеріали справи не містять жодного доказу, що тестування, яке відбулось 13.08.2020, було одним з етапів підсумкової перевірки.

З огляду на встановлені обставини у сукупності та зважаючи на те, що на момент проходження ОСОБА_1 співбесіди - 14.08.2020 не існувало ні наказу про проведення атестування, ні списку поліцейських для проходження атестації, а також зважаючи на те, що матеріали справи не містять жодного доказу на підтвердження підстав, передбачених частиною 2 статті 57 Закону № 580-VIII, для проведення атестування ОСОБА_1 , колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем порушено процедуру призначення атестування.

За наведених обставин, оскаржуване рішення Атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в Київській області, згідно якого ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність є протиправним та підлягає скасуванню.

Також, зважаючи на те, що порушення процедури призначення та проведення атестування нівелює правові наслідки останнього, колегія суддів вважає, що наказ ГУНП в Київській області по особовому складу від 27.08.2020 № 246 о/с підлягає скасуванню, а ОСОБА_1 поновленню на службі в поліції на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 1 Вишнівського відділення поліції Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області з 29.08.2020.

Згідно з пунктом 6 розділу ІІІ Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 № 260, поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення.

Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Одночасно пунктом 9 розділу І вказаного Порядку передбачено, що при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Згідно довідки управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку ГУНП в Київській області від 05.10.2020 № 681 грошове забезпечення ОСОБА_1 у червні 2020 року становило 11 178, 32 грн., у липні 2020 року - 11 132, 09 грн., середньоденна заробітна плата становить 365,74 грн. (11 178, 32 + 11 132, 09)/61).

Період вимушеного прогулу позивача з 29.08.2020 (перший робочий день після звільнення позивача) по 16.09.2022 (дата прийняття судом рішення про поновлення позивача на посаді) складає 749 календарних днів.

Таким чином, грошове забезпечення за час вимушеного прогулу позивача за період з 29.08.2020 по 16.09.2022, яке підлягає стягненню з Головного управління Національної поліції в Київській області, складає 273 939, 26 грн. (749 календарних днів х 365,74 грн), що вірно було встановлено судом першої інстанції.

Пунктами 2 та 3 частини першої статті 371 КАС України встановлено, що негайно виконуються рішення суду про: присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; 3) поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Таким чином, судом першої інстанції вірно було вказано, що рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 1 Вишнівського відділення поліції Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області з 29.08.2020 та стягнення на його користь середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць в розмірі 10 972,2 0 грн. (365,74 х на 30 календарних днів) підлягають негайному виконанню.

Отже, враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для часткового задоволення позову.

В той же час, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують правильності висновків суду першої інстанції щодо наявності правових підстав для часткового задоволення позову та вважає, що судом першої інстанції повно встановлено фактичні обставини справи, правильно визначено норми матеріального і процесуального права, які підлягають застосуванню, з дотриманням вимог ст. 159 КАС України.

Також, надаючи оцінку всім доводам учасників справи, судова колегія також враховує рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…».

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Апелянт не надав до суду належні докази, що підтверджують факт протиправності рішення суду першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст. 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 229, 243, 244, 250, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.09.2022 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий: Василенко Я.М.

Судді: Ганечко О.М.

Кузьменко В.В.

Повний текст постанови виготовлений 12.12.2022.