Справа № 126/1771/22
Суддя: Гуцол В. І.
Дата ухвалення: 2022-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

іменем України

Справа № 126/1771/22

Провадження № 2-а/126/21/2022

"14" листопада 2022 р.

м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Гуцола В. І.

із секретарем Шевчуком С.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бершадь адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції у Вінницькій області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до відповідача Державної екологічної інспекції у Вінницькій області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення, в якому просить скасувати постанову № 06/027 від 28.02.2022 у справі про адміністративне правопорушення.

Разом із позовною заявою позивач ОСОБА_1 подав заяву про поновлення строку звернення до суду за захистом своїх прав, у якій зазначає, що не мав об`єктивної можливості оскаржити постанову у строк, передбачений законом, так як копію оскаржуваної постанови він вперше отримав 02.09.2022, а тому пропустив строк звернення до суду з поважних причин.

Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, суд вважає, що адміністративний позов необхідно залишити без розгляду, з наступних підстав.

12.09.2022 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Державної екологічної інспекції у Вінницькій області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення, в якому просить скасувати постанову № 06/027 від 28.02.2022 у справі про адміністративне правопорушення.

З копії постанови № 06/027 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 вбачається, що її винесено 28.02.2022.

Разом з тим, про існування протоколу про адміністративне правопорушення позивачеві було відомо 23.02.2022, а також про розгляд справи на 28.02.2022 позивач був повідомлений, що підтверджується його підписом в графі протоколу № 014556 від 23.02.2022. Тобто про факт настання адміністративної відповідальності позивачеві було відомо ще 23.02.2022, однак він не подав заперечень, клопотань та доказів щодо своєї винуватості та не прибув на розгляд справи 28.02.2022. З копії квитанції від 11.04.2022 встановлено, що ОСОБА_1 сплатив суму штрафу в розмірі 170 грн.

Водночас з позовом ОСОБА_1 звернувся до суду 12.09.2022, тобто з недотриманням десятиденного строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Тобто, вказаною нормою закону безальтернативно визначено, що оскаржити рішення суб`єкта владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності можливе лише протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Зміст ст. 288 ч. 1 п. 3 КУпАП за якою особа яку притягнуто до адміністративної відповідальності на власний розсуд обирає спосіб захисту в разі порушення її прав, чи то шляхом оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України. Тобто особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності самостійно визначає спосіб захисту.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки (ч.2 ст.44 КАС України).

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішення та застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди України застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основних свобод та протоколи до неї і практику Європейського суду, як джерела права.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Окрім цього, рівність усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом віднесено до принципів здійснення правосуддя в адміністративних судах, зміст якого розкриває стаття 8 КАС України, частинами 1, 2 якої встановлено, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників судового процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Такі приписи наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображенні і у статті 44 КАС України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

При цьому, як зазначив Європейський суд з прав людини у пунктах 46, 47 рішення у справі "Устименко проти України", ЄСПЛ вказує на те, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановления нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення.

Отже, з огляду на викладене суд приходить до висновку, що вказані позивачем причини пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом визнаються неповажними, оскільки вони не зумовлені особливими і непереборними обставинами, які б дали суду підстави для поновлення строку оскарження постанови до суду. При цьому суд вважає, що у даному конкретному випадку відсутнє порушення статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно п.8 ч.1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи зазначене, приймаючи до уваги, що причини пропуску строку звернення позивача до суду є неповажними, суд вважає необхідним позовну заяву ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції у Вінницькій області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 123, 169, 241 ч.1, 248, 256,286 ч.4 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції у Вінницькій області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення - залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня її проголошення.

Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В. І. Гуцол