Справа № 280/5718/22
Суддя: Сацький Роман Вікторович
Дата ухвалення: 2022-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2022 року Справа № 280/5718/22 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сацького Р.В., розглянув в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ФАРМА" (69095, м. Запоріжжя, вул. Залізнична, буд. 3, )

до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-А, )

про визнання незаконним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ФАРМА" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання незаконним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 14.09.2022 № 61778;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області вчинити певні дії, а саме: виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ФАРМА" () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, шляхом прийняття відповідного рішення;

- стягнути з відповідача на користь позивача суму сплаченого судового збору.

В обґрунтування позовних вимог, представник ТОВ "СМАРТ ФАРМА" Головне управління ДПС у Дніпропетровській області протиправно внесло позивача до переліку ризикових платників податків, оскільки, підприємство не відповідає жодному з критеріїв ризиковості, а прийняте рішення відповідача про віднесення ТОВ "СМАРТ ФАРМА" не містять переліку конкретних фактичних даних про підприємство позивача, які б могли свідчити про наявність ознак ризиковості, ані відповідного законодавчого обґрунтування. Вказує, що зазначення податковим органом лише загального посилання на пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку призводить до необгрунтованого обмеження права платника податків бути обізнаним про необхідність надання документів за вичерпним переліком, а не на власний розсуд. Крім того, позивачем не отримано жодних додатків до оскаржуваного рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області із розшифруванням податкової інформації покладеної в основу цього рішення. На підставі викладеного, просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Заперечення проти позовних вимог викладено у відзиві на позовну заяву, який надійшов до суду 02 листопада 2022 року за вх. № 41995. З позиції відповідача, внесення суб`єктом владних повноважень ТОВ "СМАРТ ФАРМА" до переліку ризикових платників податків не створює жодних перешкод для діяльності Позивача. За таких обставин дії контролюючого органу щодо віднесення до переліку ризикових підприємств є лише службовою діяльністю працівників ДПС з виконання свої професійних обов`язків зі збирання доказової інформації щодо наявності чи відсутності документального підтвердження відповідних операцій. Зазначені дії самі по собі не створюють для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав, та не породжують для нього обов`язкових юридичних наслідків.

03 жовтня 2022 року ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі № 280/5718/22 за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

У зв`язку з розглядом справи в порядку письмового провадження, відповідно до вимог частини 4 статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

07 листопада 2022 року за вх. № 42736 до суду надійшла відповідь на відзив, в якому представник позивача не згоден із правовою позицією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, та вважає, що включення платника податків до переліку ризикових платників податку на додану вартість тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації усіх без виключень податкових накладних/розрахунків коригувань, поданих платником податків на реєстрацію в Єдиний реєстр податкових накладних. Зазначає, що безпосередніми правовими наслідками негативного впливу на господарську діяльність та ділову репутацію ТОВ "СМАРТ ФАРМА" рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 14.09.2022 № 61778 виступає зупинення реєстрації 76 податкових накладних.

Дослідивши матеріали справи, якими обґрунтовуються позовні вимоги, судом встановлено наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ФАРМА" було засноване 14 серпня 2013 року, є юридичною особою приватного права та платником ПДВ, основними видами господарської діяльності позивача згідно КВЕД є: Код КВЕД 73.11 Рекламні агенства (основний); Код КВЕД 46.18 Діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами; Код КВЕД 46.46 Оптова торгівля фармацевтичними товарами; Код КВЕД 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; Код КВЕД 70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування; Код КВЕД 73.20 Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки.

Діяльність підприємства позивача полягає у наданні послуг з забезпечення викладки/представленості продукції замовників у вітринах аптек та аптечних мережах, згідно погоджених планограм, розміщення дисплеїв, забезпечення наявності роздаткових рекламних матеріалів в аптеках та аптечних мережах, послуги щодо проведення презентацій для персоналу аптек, аптечних мереж щодо продукції замовників, послуги з дослідження споживчого попиту товарів в погоджених категоріях щодо продукції замовника.

Послуги з забезпечення викладки/представленості продукції замовника у вітринах аптек та аптечних мережах, згідно погоджених планограм, розміщення дисплеїв, забезпечення наявності засобів реклами в місцях продажу в аптеках та аптечних мережах, послуги щодо проведення презентацій для персоналу аптек, аптечних мереж, щодо Продукції Замовника, послуги з дослідження споживчого попиту товарів в погоджених категоріях щодо продукції Замовника.

Зазначені вище послуги ТОВ "СМАРТ ФАРМА" надає за допомогою штатних працівників та залучає підрядні організації. У зв`язку із великим обсягом замовлень та їх специфікою підприємство залучає постачальників згідно договорів про надання послуг:

- проведення презентацій в аптеках та аптечних мережах, а також проведення презентацій продукції для персоналу аптек;

- послуги з дослідження споживчого попиту товарів;

- послуги з забезпечення викладки / представленості продукції;

- забезпечення наявності POS матеріалів в аптеках та аптечних мережах.

14 вересня 2022 року Комісією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі за текстом ГУ ДПС у Дніпропетровській області або Відповідач) за результатом розгляду поданої ТОВ "СМАРТ ФАРМА" згідно Порядку №1165 інформації та копій документів від 08.09.2022 року, було прийнято рішення № 61778 про відповідність ТОВ "СМАРТ ФАРМА" пункт 8 критеріїв ризиковості платника податків.

В той же час, позивач наголошує, що вищезазначене рішення комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області не містить жодної належної мотивації, підстав та причин віднесення ТОВ "СМАРТ ФАРМА" до переліку ризикових платників податків відповідно до пункт 8 Критеріїв ризиковості платників податку за, як і не містить доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником податків ТОВ "СМАРТ ФАРМА" з посиланнями на відповідні документи.

Дослідивши спірні правовідносини та надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 19 частини першої статті 4 КАС України визначено, що індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Згідно з частиною 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165.

Згідно пункту 3 Порядку № 1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 1165 у разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Одним з критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, що закріплені у Додатку 1 до Порядку зупинення № 1165, є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (пункту 8 Додатку 1).

У свою чергу, аналіз змісту указаного пункту свідчить, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, рішенню Комісії регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Так, у постанові Верховного Суду від 16.12.2020 у справі № 340/474/20 підкреслено, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що товариство ймовірно відповідає критеріям ризиковості платника ПДВ згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Слід також зазначити, що додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165, затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Згідно додатку 4 Порядку № 1165 рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить формулювання рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до індивідуального акту як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, а суб`єкт владних повноважень контролюючий орган повинен навести у рішенні конкретні підстави (фактичні і юридичні), а також переконливі і зрозумілі мотиви його прийняття.

В оскаржуваному рішенні від 14.09.2022 № 61778 зазначено, що причиною включення до переліку ризикових платників виступило: "Підприємством надано повідомлення про надання інформації та копії документів щодо невідповідності платника податків критеріям ризиковості платника податків у неповному обсязі".

У відзиві Відповідачем зазначено про придбання ТОВ "СМАРТ ФАРМА" товарів/послуг у контрагентів-постачальників з "ознаками ризиковості" за результатами аналізу податкової інформації, отриманої з баз даних ДПС України.

В той же час, ані в оскаржуваному рішенні від 14.09.2022 № 61778, ані у відзиві на позовну заяву, відповідачем не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції.

Вищезазначене лише підтверджує, що внаслідок прийняття рішення про включення платника до переліку ризикових платників податків ТОВ "СМАРТ ФАРМА" фактично потрапив у стан правової невизначеності, позаяк контролюючий орган жодним чином не повідомив позивача, які саме документи необхідно подати для виключення платника податків з переліку ризикових платників податків.

Постановою Верховного Суду від 05.01.2021 у справі № 640/10988/20 зазначено, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

З огляду на вищевикладене, будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийняте оскаржуване рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, Головним управління ДПС у Дніпропетровській області надано не було. Натомість, в матеріалах справи наявні первинні документи бухгалтерського обліку, які оформлені ТОВ "С" в рамках господарських відносин із контрагентами, копії яких надані разом із поясненнями для прийняття рішення, та які складені у відповідності до вимог законодавства та є первинними документами, що засвідчують факт реального виконання позивачем та його контрагентами господарських зобов`язань. (постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду від 23 червня 2022 року у справі №640/6130/20).

Доказів на спростування вказаних обставин контролюючим органом не надано.

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку, що Відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідними наслідками у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 14.09.2022 № 61778 про відповідність ТОВ "СМАРТ ФАРМА" () пункту 8 критеріїв ризиковості ризиковості платника податків є протиправним.

Суд також зазначає, що оскільки рішення є індивідуальним актом у розумінні пункту 19 частини першої статті 4 КАС України, то таке рішення має відповідати критеріям обґрунтованості та вмотивованості, а суб`єкт владних повноважень контролюючий орган повинен навести у рішенні конкретні підстави (фактичні і юридичні), а також переконливі і зрозумілі мотиви його прийняття.

Доводи відповідача про відсутність підстав вважати, що оскарженими рішеннями порушені права позивача, а власне оскаржені рішення не створюють для позивача будь-яких правових наслідків, суд визнає неприйнятними.

Так, додатком 4 до Порядку № 1165 встановлена форма рішення провідповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платникаподатку, в якій зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Аналіз приведених вище норм чинного законодавства України дає підстави для висновку, що прийняття контролюючим органом рішення провідповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платникаподатку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, з абсолютною невідворотністю призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в ЄРПН, а відтак спірні рішення комісії регіонального рівня можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Суд акцентує увагу на тому, що абзацом 14 пункту 6 Порядку № 1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Зазначене свідчить, що положеннями Порядку № 1165 передбачено право на оскарження рішення контролюючого органу щодо включення платника податків до переліку ризикових платників податку.

Суд вважає недоречними посилання контролюючого органу на правову позицію Верховного Суду, викладену в постановах від 3 березня 2020 року у справі № 240/3665/19, від 20 листопада 2019 року у справі № 480/4006/18, від 27 серпня 2019 року № 540/2077/18 та постанові Третього апеляційного адміністративного суду від 23 травня 2019 року № 160/102/19, оскільки остання викладена стосовно норм Порядку № 117, який діяв до 31 січня 2020 року включно.

З цього приводу Верховний Суд у Постанові від 05.01.2021 року у справі № 640/11321/20 встановив, що висновки суду апеляційної інстанції щодо неможливості оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника з посиланням на висновки Верховного Суду у рішеннях від 17.07.2020 у справі № 280/1098/19, від 27.08.2019 у справі № 540/2077/18, від 19.05.2020 у справі № 160/10287/19 та інш., є такими, що не ґрунтуються на правильному застосуванні норм матеріального права, оскільки не відповідають положенням Порядку № 1165. Застосування висновків Верховного Суду у зазначених судом апеляційної інстанції рішеннях є помилковим, оскільки такі висновки зроблені під час дії Порядку № 117, який станом на час прийняття оскаржуваних рішень по цій справі втратив чинність.

Крім того, в параграфі 48 зазначеної Постанови Верховний Суд встановив, шо право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку № 1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до частини 3 статті 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акту, суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

За приписами статті 8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" № 3477-IV від 23.02.2006, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 (остаточне) по справі "Чуйкіна проти України" (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява № 28924/04) констатував: "50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. the United Kingdom), пп. 2836, Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати "вирішення" спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах "Мултіплекс проти Хорватії" (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та "Кутіч проти Хорватії" (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II)".

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Згідно частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 4962 грн 00 коп, що підтверджується платіжним дорученням № 3476 від 22.09.2022.

Суд дійшов висновку про стягнення з Головного управління ДПС в Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ФАРМА" судових витрат зі сплати судового збору у сумі 4962 грн 00 коп.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250, 260, 262, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ФАРМА" (69095, м. Запоріжжя, вул. Залізнична, буд. 3, ) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-А, ) про визнання незаконним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 14.09.2022 № 61778.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "СМАРТ ФАРМА" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, шляхом прийняття відповідного рішення.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-А, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ФАРМА" (69095, м. Запоріжжя, вул. Залізнична, буд. 3, ) витрати на сплату судового збору у розмірі 4962 грн 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення складено у повному обсязі та підписано суддею 12 грудня 2022 року.

Суддя Сацький Р.В.