Справа № 279/512/22
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2022-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

Справа № 279/512/22

13 грудня 2022 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача: Граб Л.С.

суддів: Сторчака В. Ю. Смілянця Е. С.

перевіривши матеріали апеляційної скарги Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 28 лютого 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанов про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 28 лютого 2022 року позов задоволено.

Не погоджуючись із судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу.

Водночас, апелянтом було заявлено клопотання про поновлення строку подання апеляційної скарги на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 28 лютого 2022 року.

Клопотання обгрунтовано введенням на всій території України воєнного стану, перебуванням офісу апелянта в окупації ВС РФ, а також тим, що адвокат, який надає юридичні послуги апелянту перебуває у м. Херсоні.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02.11.2022 апеляційну скаргу залишено без руху. Запропоновано апелянту протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху вказати інші підстави для поновлення строку.

16 листопада 2022 року до Сьомого апеляційного адміністративного суду надійшла заява Державної служби України з безпеки на транспорті про усунення недоліків апеляційної скарги, в якій вказано, що первинна апеляційна скарга у цій справі повернута апелянту ухвалою від 23.08.2022, однак Сьомий апеляційний адміністративний суд направив копію ухвали відповідачу через "Електронний суд", тобто не у спосіб, встановлений процесуальним законодавством. На думку, апелянта, ненадходження процесуального документу на його адресу саме в паперовій формі є поважною підставою для поновлення процесуального строку.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 21.11.2022 визнано підстави, на які посилається відповідач недостатніми для поновлення процесуального строку. Продовжено Державній службі України з безпеки на транспорті термін для усунення недоліків апеляційної скарги на п`ять днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

07.12.2022 до суду надійшла заява відповідача про усунення недоліків, в якій зазначено, що строк звернення до суду пропущений останнім у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану. Так, відповідно до Плану запровадження та забезпечення здійснення заходів правового режиму воєнного стану в Україні, затвердженого розпорядженням КМУ від 24.02.2022 №181-р Державну службу України з безпеки на транспорті, в межах повноважень залучено до виконання його пунктів. Відтак, Укртрансбезпекою здійснюються заходи щодо супротиву військової агресії Російської Федерації проти України. Разом з тим, представництво інтересів Укртрансбезпеки у справах, які перебувають у апеляційних інстанціях здійснюється працівниками центрального апарату, який знаходиться в м.Києві. Вказано, що фактично Укртрансбезпека, як орган який відповідно до закону здійснює представництво інтересів у судах України, вимушений проводити роботу у дистанційній формі з моменту повномасштабного вторгнення РФ на територію України, починаючи з 24.02.2022.

Надаючи оцінку доводам вказаної заяви, колегія суддів зокрема враховує, що для поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, необхідно встановити наявність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, які об`єктивно перешкоджали вчасно подати апеляційну скаргу.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому продовжено.

У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30-34, 38, 39, 41-44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

Згідно ст.26 Закону України Про правовий режим воєнного стану правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

В той же час, відповідач є державним органом, і неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Укртрансбезпека, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинна намагатись отримати вигоду від ситуації яка склалася в державі, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.

Так, в м.Києві не відбувається бойових дій, пов`язаних з військовою агресією Російської Федерації.

При цьому, ні матеріали апеляційної скарги, ні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, подані представником скаржника, не містять відомостей про те, до яких конкретно заходів щодо супротиву військової агресії РФ проти України залучено осіб, що здійснюють юридичний супровід справ в судах апеляційних інстанцій.

Відносно посилань скаржника на рішення Європейського Суду, то як вказав Верховний Суд в ухвалах про залишення касаційних скарг без руху від 20 січня 2022 року у справі № 640/411/20 та від 09 червня 2022 року у справі № 580/2083/21, практика Європейського суду з прав людини стосується осіб, яким держава зобов`язана забезпечити дотримання певних гарантій. Положення Конвенції з прав людини та основоположних свобод спрямовані саме на захист прав та інтересів фізичних і юридичних осіб від протиправних дій з боку держави, а тому не поширюються на державні органи влади, що саме і діють від імені держави і чий статус є превалюючим у правовідносинах із іншими особами.

Згідно ч.1 ст.45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що наведені скаржником обставини щодо поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані судом поважними, а заявлене останнім клопотання про поновлення строку не містить в собі жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували неможливість звернення з апеляційною скаргою в межах строку, встановленого законом.

Крім того, невмотивоване задоволення клопотання апелянта про поновлення пропущеного строку звернення з апеляційною скаргою до суду утворить дискримінаційне становище по відношенню до інших суб`єктів звернення до судового захисту в тому числі фізичних та юридичних осіб, порушить принцип рівності сторін у адміністративному судочинстві.

Також, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини "Лелас проти Хорватії" суд звертав увагу на те, що "держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу".

У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Тобто, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи загалом, зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Таким чином, оскільки скаржник не навів поважних підстав для пропуску строку на апеляційне оскарження, матеріали справи не містять доказів, які підтверджують, що причина пропуску процесуального строку має об`єктивний і незалежний від скаржника характер, скаржником додатково такі докази не подано, то обставини, на які покликається скаржник у заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження, на переконання суду апеляційної інстанції, не є непереборними чи такими, що унеможливлювали реалізацію права на апеляційне оскарження.

Згідно з ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись ст.ст. 45, 298, 299, 328, 329 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

1. В задоволенні клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 28 лютого 2022 року відмовити.

2. Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 28 лютого 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанов про адміністративні правопорушення.

3. Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами надіслати скаржнику.

4. Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надіслати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач Граб Л.С.

Судді Сторчак В. Ю. Смілянець Е. С.