Справа № 640/21399/22
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2022-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

09 грудня 2022 року м. Київ № 640/21399/22

Cуддя Окружного адміністративного суду міста Києва Аблов Є.В., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

за позовом Керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради

до Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області

про скасування державної реєстрації земельної ділянки,-

У С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява Керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області про скасування державної реєстрації земельної ділянки.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами судом встановлено наступне.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює: 1) підтримання публічного обвинувачення в суді; 2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; 3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.

Таким чином, Конституцією України передбачено дві обов`язкові вимоги для виникнення у Прокурора права на представництво інтересів держави: 1) доведення, що обставини звернення є виключним випадком і 2) представництво здійснюється в порядку, визначеному законом.

Разом з тим, правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України визначено Законом України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року №1697-VII (зі змінами та доповненнями), відповідно до статті 23 якого - представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді інтересів громадянина (громадянина України, іноземця або особи без громадянства) у випадках, якщо така особа не спроможна самостійно захистити свої порушені чи оспорювані права або реалізувати процесуальні повноваження через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність, а законні представники або органи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси такої особи, не здійснюють або неналежним чином здійснюють її захист.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Відтак, представництво інтересів держави прокурором в суду не повинно мати на меті підмінити суб`єкта виконання владних управлінських функцій, а має на меті - спонукати до виконання у разі неналежного виконання таких функцій суб`єктом владних повноважень, якого представлятиме прокурор в суді.

З аналізу зазначеної норми спеціального Закону, для визначення судом права прокурора на звернення до суду для захисту інтересів держави, зокрема, імперативною є умова щодо доведення належними і допустимими доказами, що захист інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що «нездійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Разом з цим, «здійснення захисту неналежним чином» виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

У позовній заяві Керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва в обґрунтування підстав для застосування прокурором представницьких повноважень до суду з даним позовом зазначено про існування виключного випадку, за якого одночасними є порушення інтересів держави або загроза їх порушень, а також нездійснення чи неналежне здійснення захисту таких інтересів уповноваженим суб`єктом. На думку Керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва державна реєстрація у Державному земельному кадастрі земельної ділянки з кадастровим номером :66:457:0075, в результаті якої змінено цільове призначення земельної ділянки комунальної форми власності Київської міської ради проведена всупереч норм чинного законодавства та волі власника - Київської міської ради, яка таких рішень взагалі не приймала, окрім іншого, всупереч інтересам територіальної громади місті та, відповідно, і держави, внаслідок чого фактично позбавила територіальну громаду в особі Київської міської ради виключного права самостійно вирішувати питання цільового використання власної земельної ділянки і належного виключно їй права приймати рішення щодо зміни цільового призначення земельних ділянок комунальної власності. Також, вказана державна реєстрація земельної ділянки з внесенням відомостей про її цільове призначення до Державного земельного кадастру порушує право власності Київської міської ради на вільне, на власний розсуд, визначення кола прав та обов`язків щодо користування цією земельною ділянкою та створює передумови для її забудови у той час, як Київська міська рада такого права у відповідності до вимог чинного земельного та містобудівного законодавства будь-яким особам не надавала. Київська міська рада, знаючи про порушення інтересів держави, та маючи відповідні повноваження для їх захисту, не вчинила належних дій щодо захисту інтересів держави, а тому у прокурора наявні підстави для здійснення представництва інтересів держави в суді.

У контексті зазначеного суд звертає увагу, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. Прокурор не є альтернативним суб`єктом звернення до суду і не замінює належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Відповідно до ч. 4 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі- КАС України) суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Судом встановлено, що Дніпровська окружна прокуратура м. Києва зверталась з листами від 05.09.2022 та 29.09.2022 до Київської міської ради про вжиття заходів щодо скасування державної реєстрації, зокрема земельної ділянки з кадастровим номером :66:457:0075.

Листом від 15.09.2022 № 05716-11154 Департаментом земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) повідомлено Дніпровську окружну прокуратуру, що на виконання доручення заступника міського голови - секретаря Київської міської ради В. Бондаренка від 05.09.2022 № 08/13920 Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) запит Дніпровської окружної прокуратури міста Києва від 05.09.2022 № 10.54-50-4031вих-22 розглянуто та повідомляється, що Київською міською радою прийнято рішення від 23.06.2022 № 4753/4794 «Про здійснення державного контролю за використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності на території міста Києва", яким:

- вирішено Департаменту здійснювати державний контроль за використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності на території міста Києва

- визнано таким, що втратило чинність рішення Киїської міської ради від 25 09 2003 № 16/890 (зі змінами) «Про Порядок здійснення самоврядного контролю за використанням і обороною земель у м. Києві.

Також у листі вказується, що Департаментом земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) направлено відповідні запити до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) та до Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації щодо присвоєння поштових адрес об`єктам нерухомого майна за зазначеними вище адресами.

Крім того, листом від 28.09.2022 № 077-3093 Управлінням екології та природних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) повідомлено Дніпровську окружну прокуратуру, що на виконання доручення заступника голови Київської міської державної адміністрації П. Пантелеєва від 06.09.2022 № 08/13920 Управлінням екології та природних ресурсів запит Дніпровської окружної прокуратури міста Києва від 05.09.2022 №10.54-50-4031вих-22 розглянуто та повідомляється, що у зв`язку із відсутністю будь-яких повідомлень щодо вилучення, зокрема земельної ділянки з кадастровим номером :66:457:0075 чи її передачі приватним особам Комунальне підприємство «Дарницьке лісопаркове господарство», яке є є постійним землекористувачем земель лісогосподарського призначення (далі - Підприємство), направило лист до Дніпровської окружної прокуратури м. Києва № 81 від 24.02.2022 та до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру № 82 від 24.02.2022 щодо перевірки правомірності вищезазначених дій, вжиття заходів реагування та скасування державної реєстрації земельних ділянок. Крім того, Підприємство листом від 27.07.2022 № 178 спрямувало до Міністерства юстиції України скаргу на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Міністерства юстиції з проханням провести перевірку з цього приводу та скасувати реєстраційні дії, якими було зареєстровано право власності на житлові будинки, що начебто розташовані на вищезазначених земельних ділянках.

Також у листі Управлінням екології та природних ресурсів зазначено, що позовні заяви про скасування записів в Державному земельному кадастрі та поземельних книгах про державну реєстрацію земельних ділянок від імені Підприємства не подавалися у зв`язку із відсутністю належним чином оформлених документів, що підтверджують право постійного користування земельними ділянками відповідно до вимог чинного законодавства України. Підприємством в даний час здійснюються заходи щодо оформлення права свого постійного користування земельними ділянками.

Враховуючи наведене суд прийшов до висновку, що всупереч вимогам ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» Прокурором не вказано жодної обґрунтованої причини неможливості пред`явлення позову самою особою або органом, в інтересах яких позов, із наданням підтверджуючих документів, а також обґрунтуванням обставин, які вказують на існування реальної загрози порушень державних інтересів внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб та необхідності їх захисту.

Так, статтею 53 КАС України визначено участь у судовому процесі органів та осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, відповідно до частин 3, 4 якої у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Крім цього, суд враховує, що відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини сторонами судового розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (KOROLEV v. RUSSIA (no. 2), № 5447/03, § 33, ЄСПЛ, від 01 квітня 2010 року; MENCHINSKAYA v. RUSSIA, № 42454/02, § 35, ЄСПЛ, від 15 січня 2009 року).

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі «Ф.В. проти Франції» (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, п. 27).

Пункт 3 частини першої статті 131-1 Конституції України, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, свідчить про те, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

Згідно п. 7 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями статями 169, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

У Х В А Л И В:

1. Позов Керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області про скасування державної реєстрації земельної ділянки - повернути заявнику.

2. Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

3. Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України. Відповідно до ч. 7 ст. 169 КАС України ухвала може бути оскаржена за правилами, встановленими ст.ст. 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Є.В. Аблов