Справа № 320/3742/19
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2022-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

12 грудня 2022 року справа № 320/3742/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника третьої особи ОСОБА_1 - адвоката Лелеки Ганни Олександрівни про закриття провадження у справі в адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 до Козинської селищної ради Обухівського району Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, ОСОБА_1 , про визнання протиправними дій та скасування рішень,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_2 до Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області, в якому позивач з урахуванням уточнених позовних вимог від 02.09.2019 позивач просить суд:

- визнати дії Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області щодо надання дозволу ОСОБА_1 на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок протиправними;

- скасувати рішення Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області 14 сесії 7 скликання від 18.08.2016 №34.14.VІІ про надання дозволу ОСОБА_1 на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, площею 0,2500 га в приватну власність для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд по АДРЕСА_1 ;

- скасувати рішення Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області 14 сесії 7 скликання від 18.08.2016 №28.14.VІІ про надання дозволу ОСОБА_1 на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, площею 0,2500 га в приватну власність для ведення особистого селянського господарства по АДРЕСА_1 ;

- скасувати рішення Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області 49 сесії 7 скликання від 20.09.2018, яким відмовлено у наданні дозволу на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність, площею 0,2500 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд і 0,2500 га для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться по АДРЕСА_1 та зобов`язати Підгірцівську сільську раду Обухівського району Київської області надати ОСОБА_2 дозвіл на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність, площею 0,2500 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд і 0,2500 га для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться по АДРЕСА_1 .

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 16.09.2019 відкрито провадження в адміністративній справі №320/3742/19, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду та призначено підготовче засідання. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, ОСОБА_1 .

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.10.2019 повторно витребувано докази у справі від відповідача, відкладено підготовче засідання на 14.11.2019, визнано явку відповідача у підготовче судове засідання 14.11.2019 обов`язковою.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.11.2019 витребувано докази у справі від відповідача, продовжено строк проведення підготовчого провадження по справі на 30 календарних днів, відкладено підготовче засідання на 28.11.2019.

14.11.2019 на адресу суду від третьої особи надійшло клопотання про зупинення провадження у справі №320/3742/19 до прийняття Верховним Судом рішення за результатами розгляду касаційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу Київського апеляційного суду від 12.02.2019 у справі №372/2626/15-ц за позовом ОСОБА_1 до Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області про визнання в порядку спадкування за законом права на завершення приватизації та одержання свідоцтва про право власності на земельну ділянку на ім`я спадкоємця та набрання таким рішенням законної сили.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.11.2019 зупинено провадження в адміністративній справі №320/3742/19 до вирішення Верховним Судом касаційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу Київського апеляційного суду від 12.02.2019 у справі №372/2626/15-ц.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.07.2022 поновлено провадження в адміністративній справі №320/3742/19 та призначено підготовче судове засідання у справі на 23.08.2022.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.08.2022 підготовче судове засідання відкладено у зв`язку з неявкою сторін на 13.09.2022.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.09.2022 підготовче судове засідання відкладено у зв`язку із клопотанням представника позивача на 29.09.2022.

29.09.2022 підготовче судове засідання знято з розгляду у зв`язку із участю судді Кушнової А.О. у тренінгу для суддів адміністративних судів в Національній школі суддів. Призначено наступне підготовче судове засідання на 11.10.2022.

11.10.2022 підготовче судове засідання знято з розгляду у зв`язку із оголошенням повітряної тривоги в м. Києві. Призначено наступне підготовче судове засідання на 01.11.2022.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.11.2022 клопотання третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, ОСОБА_1 від 01.11.2022 про заміну відповідача на правонаступника, - задоволено: здійснено заміну відповідача у даній справі - Підгірцівську сільську раду Обухівського району Київської області на правонаступника - Козинську селищну раду Обухівського району Київської області. Відкладено підготовче судове засідання на 15.11.2022.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.11.2022 підготовче судове засідання відкладено на 08.12.2022 у зв`язку із неявкою позивача та відповідача.

У підготовче судове засідання 08.12.2022 сторони у справі не з`явились.

У той же час, 08.12.2022 через канцелярію суду представником третьої особи - адвокатом Лелекою Ганною Олександрівною подано клопотання від 15.11.2022 про закриття провадження у справі №320/3742/19 відповідно до статті 238 КАС України, у зв`язку з тим, що цей спір не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства, оскільки в даному випадку позивач претендує на спірні земельні ділянки, на які 09.09.2022 зареєстровано право власності за ОСОБА_1 .

Крім того, в клопотанні представник просить здійснити розгляд поданого клопотання в порядку письмового провадження.

Враховуючи неявку представників учасників справи в судове засідання, суд з урахуванням положень статті 205 КАС України перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши клопотання представника третьої особи про закриття провадження у справі, суд зазначає таке.

Суд зазначає, що згідно зі ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 20 липня 2006 року у справі "Сокуренко і Стригун проти України" указав, що фраза "встановленого законом" поширюється не лише на правову основу самого існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні цього Суду у справі "Занд проти Австрії" висловлено думку, що термін "судом, встановленим законом" у ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає "усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів".

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад спірних правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Згідно з частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій.

Статтею 124 Конституції України встановлено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Однак, це не означає, що правопорядок в Україні допускає можливість звертатися з будь-якими позовами (позовними вимогами) до будь-якого суду, адже порядок здійснення судочинства в силу вимог статті 92 Конституції України визначається виключно Законами України, тому право на звернення до суду фізичні та юридичні особи мають здійснювати у порядку та спосіб, визначений законами з питань судочинства.

За приписами статті 6 Конституції України, органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів.

Повноваження адміністративних судів щодо розгляду справ адміністративної юрисдикції, порядок звернення до адміністративних судів і порядок здійснення адміністративного судочинства визначаються Кодексом адміністративного судочинства України.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Пунктом 2 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що публічно-правовий спір - це спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п.7 ч.1 ст.4 Кодексу адміністративного судочинства України).

При цьому, необхідною ознакою суб`єкта владних повноважень є здійснення ним управлінських функцій саме у тих відносинах, у яких виник спір.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій, чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

Так, у клопотанні про закриття провадження в адміністративній справі №320/3742/22 зазначено, що в даному випадку позивач претендує на спірні земельні ділянки, на які 09.09.2022 зареєстровано право власності за ОСОБА_1 .

На підтвердження вказаних обставин представником третьої особи до клопотання додано копії Витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

Так, з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 09.09.2022 №309451050 вбачається, що 09.09.2022 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:007:0055 площею 0,25 га зареєстровано право власності за ОСОБА_1 .

Згідно з Витягом Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 09.09.2022 №309455999 вбачається, що 09.09.2022 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:007:0056 площею 0,25 га зареєстровано право власності за ОСОБА_1 .

Також, відповідно до Витягу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 09.09.2022 №309445020 вбачається, що 09.09.2022 на житловий будинок АДРЕСА_2 , зареєстровано право власності за ОСОБА_1 .

Отже, суд дійшов висновку, що встановлені обставини у даній справі свідчать про наявність спору про право на земельні ділянки з кадастровими номерами :02:007:0055, :02:007:0056, розташовані по АДРЕСА_1 , які належать ОСОБА_1 .

Суд зазначає, що критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад спірних правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Водночас, помилковим є поширення юрисдикції адміністративних судів на усі спори, стороною яких є суб`єкт владних повноважень, оскільки при вирішенні питання про розмежування компетенції судів щодо розгляду адміністративних і господарських справ недостатньо застосування виключно формального критерію - визначення суб`єктного складу спірних правовідносин. Визначальною ознакою для правильного вирішення спору є характер правовідносин, з яких виник спір. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

До юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома (кількома) суб`єктами стосовно їх прав та обов`язків у конкретних правових відносинах, у яких хоча б один суб`єкт законодавчо вповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб`єкта (суб`єктів), а останній (останні) відповідно зобов`язаний виконувати вимоги та приписи такого суб`єкта владних повноважень.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 914/2006/17.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Аналогічної правової позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду в постанові від 21 березня 2018 року у справі № 184/2470/13, в постанові від 06 червня 2018 року у справі № 826/631/15.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі №536/233/16-ц викладено правовий висновок про те, що розгляду адміністративними судами підлягають спори, що мають в основі публічно-правовий характер, тобто випливають із владно-розпорядчих функцій або виконавчо-розпорядчої діяльності публічних органів. Якщо в результаті прийняття рішення особа набуває речового права на земельну ділянку, то спір стосується приватноправових відносин і підлягає розгляду в порядку цивільного чи господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін спору.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що в даному випадку спір не пов`язаний із захистом прав, свобод чи інтересів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, а існує спір про право цивільне, що виключає розгляд справи у порядку адміністративного судочинства.

Так, спірні правовідносини стосуються набутого ОСОБА_1 права власності на земельні ділянки з кадастровими номерами :02:007:0055, :02:007:0056, розташовані по АДРЕСА_1 , на які претендує і сам позивач.

У зв`язку з цим, даний спір не є публічно-правовим, а має вирішуватись за правилами цивільного судочинства.

Аналогічна правова позиція наведена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 06.06.2018 (справа №810/2421/16) та від 21.11.2018 (справа № 810/293/17), постанові Верховного Суду від 12.12.2018 (справа №2-а-207/11) та в постановах Верховного Суду України від 31.01.2017 (справа №21-1237а16) та від 20.09.2017 (справа №814/3454/14).

Відповідно до ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Зважаючи на те, що вирішуваний спір не є публічно-правовим, натомість його належить розглядати у порядку цивільного судочинства, суд дійшов висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі.

Таким чином, з урахуванням наведеного вище, суд приходить до переконання про закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 238 Кодексу адміністративного судочинства України.

За приписами частини 1 статті 239 КАС України якщо провадження у справі закривається з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої статті 238 цього Кодексу, суд повинен роз`яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд таких справ.

Беручи до уваги наведену норму, суд роз`яснює позивачу, що він вправі звернутися з позовом до місцевого загального суду у порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст.ст. 238, 243, 248 КАС України суд, -

у х в а л и в :

1. Клопотання представника третьої особи ОСОБА_1 - адвоката Лелеки Ганни Олександрівни від 15.11.2022 про закриття провадження у справі №320/3742/19, - задовольнити.

2. Закрити провадження в адміністративній справі №320/3742/19 за позовом ОСОБА_2 до Козинської селищної ради Обухівського району Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, ОСОБА_1 , про визнання протиправними дій та скасування рішень.

3. Роз`яснити позивачу його право звернутися до місцевого загального суду в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України.

4. Копію даної ухвали видати (надіслати) учасникам процесу, зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 12.12.2022.

Суддя Кушнова А.О.