Справа № 260/2223/22
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2022-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

29 листопада 2022 рокум. Ужгород№ 260/2223/22
16:00 год

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Скраль Т.В.

при секретарі Шестак Н.В.,

за участю сторін:

позивач: ОСОБА_1

представник позивача: адвокат Гримут Дмитро Юрійович,

відповідач: Головне управління Національної поліції України в Закарпатській області - представник Яблонський Олександр Олександрович,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Ференца Ракоці, 13, ) про визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до статті 243 частини 3 КАС України 29 листопада 2022 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Рішення у повному обсязі складено 09 грудня 2022 року .

27 червня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, якою просить визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області № 912 від 27.05.2022 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Ужгородського РУП ГУНП» в частині застосування до начальника сектору дізнання ВП № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження.

16 серпня 2022 року ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі та призначено підготовче засідання.

05 жовтня 2022 року ухвалою суду закрито пiдготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

1. Позиції сторін.

Позивач свої позовні вимоги аргументував тим, що частина 5 розділу III Порядку від 08.02.2019 № 100 регламентує обов`язок керівника органу досудового розслідування або дізнання після внесення відомостей до ЄРДР інформувати про це чергову службу та відповідний структурний підрозділ органу поліції про суть кримінального правопорушення та рух кримінального провадження. Відповідні відомості вносяться до ITC ІПНП (журналу ЄО). Тобто, вказаний пункт роз`яснює алгоритм дій керівника після реєстрації кримінального провадження в ЄРДР. Він є похідним, тобто таким що вступає в дію після внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Даний пункт не порушено позивачем, так як не було самого факту внесення відомостей до ЄРДР та реєстрації кримінального провадження. Зазначає, що стаття 39 КПК України регламентує повноваження керівника органу досудового розслідування. Разом з тим, позивач ОСОБА_1 займає посаду керівника органу дізнання. Повноваження керівника органу дізнання визначені в ст. 39-1 КПК України. Враховуючи, що позивач не займав посаду керівника органу досудового розслідування, відповідно і не володів повноваженнями, визначеними ст. 39 КПК України, порушити такі не мав технічної можливості. У висновку зазначено, що ОСОБА_1 , начебто належним чином не вивчив повідомлення про кримінальне правопорушення ОСОБА_2 від 18.04.2022, і безпідставно повернув його начальнику Ужгородського РУП для організації його розгляду відповідно до Закону України «Про звернення громадян». Разом з тим, вказані твердження не відповідають дійсності, оскільки черговий ч/ч ВП № 1 Ужгородського РУП не організував своєчасне та оперативне надходження від поліцейського Попович Ю.М. відібраних останнім пояснень від гр. ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , а також заяви останньої про вчинене відносно неї правопорушення до чергової частини задля невідкладного доручення вказаних документів до матеріалів ЄО № 2848 та подальшої їх передачі для розгляду уповноваженому підрозділу поліції. Натомість, черговий направив начальнику сектору дізнання відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області Качуру О.М. виключно складений ним рапорт від 18.04.2022, складений за результатами прийняття й реєстрації телефонного повідомлення ОСОБА_3 за номером 102. З урахуванням викладеного, за відсутності в матеріалах яких-будь пояснень, в т.ч. заявника ОСОБА_4 , а також письмової заяви ОСОБА_2 , за недостатністю вихідних даних, які б свідчили про наявність складу кримінального правопорушення, та необхідних для прийняття рішення про внесення за відповідним Фактом відомостей до ЄРДР, позивачем ОСОБА_1 матеріали ЄО № 2848 в порядку п.3 розділу 3 Порядку № 100 було направлено своєму безпосередньому керівнику - начальнику ВП № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області Д. Гайду. Позивач не вбачає порушення у своїх діях, адже станом на 18.04.2022, коли матеріали ЄО № 2848 перебували на розгляді в нього, пояснення ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , а також протокол прийняття заяви про вчинення правопорушення від ОСОБА_2 , які були відібрані ДОП Поповичем Ю.М. - у нього були відсутні. А згідно з ч.1 ст.214 КПК України підставою для внесення відомостей до ЄРДР є виключно наявність обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Відповідно в даному випадку ОСОБА_1 не мав у розпорядженні достатніх відомостей, які б свідчили про наявність складу кримінального правопорушення та необхідність внесення відомостей до ЄРДР. З наявного рапорту достатніх підстав для цього не вбачалося. Саме тому матеріали ЄО № 2848 ним було направлено в порядку п.З розділу III Порядку № 100 до сектору превенції ВП № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області. Жодного умислу не реєструвати відомості про кримінальне правопорушення в позивача не було. Це виключно припущення комісії, викладені у висновку, причому, як вбачається з вищевикладеного - цілком безпідставні. Самий супровідний лист за підписом ОСОБА_5 свідчить, що останній вимагав надати йому відомості, з яких дійсно вбачався би факт кримінального правопорушення.

01 вересня 2022 року відповідачем до суду подано відзив на позовну заяву. В обґрунтування якого вказано, що службовим розслідуванням встановлено, що 10.05.2022 працівниками постійно діючої мобільної групи УГІ ГУНП в Закарпатській області під час перевірки відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП виявлено факт приховування кримінального правопорушення від обліку шляхом прийняття необґрунтованого рішення про розгляд згідно із Закону України «Про звернення громадян» (ЄО № 2848 від 18.04.2022). Зокрема, 18.04.2022 до чергової частини відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП надійшов протокол прийняття заяви про вчинене кримінальні правопорушення, або таке, що готується від громадянки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_2 , про шахрайські дії невідомої особи чоловічої статі, якому вона на умовах оренди попередньо для бронювання житла надіслала грошові кошти у сумі 2400 (дві тисячі чотириста) грн. через банківську картку (зареєстровано ІПНП відділ поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області від 18.04.2022 № 2848). За результатами вивчення працівниками УГІ ГУНП в Закарпатській області повноти зібрання матеріалів проведеної перевірки обставин, викладених у зверненні ОСОБА_2 установлено, що прийняте за ним рішення є передчасним і необґрунтованим, оскільки в заяві містяться ознаки кримінального правопорушення та заявниці спричинено збитків на суму 2400 гривень. У ході службового розслідування встановлено, що інспектор - черговий чергової частини після реєстрації заяви ОСОБА_2 в ITC ІПНП відділу поліції № 1 Ужгородського РУП передав її до сектору дізнання для внесення відомостей до ЄРДР. Однак, начальник сектору дізнання відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , всупереч вимог частини 5 розділу III Порядку ведення єдиного обліку належним чином вищевказане повідомлення про кримінальне правопорушення не вивчив, натомість безпідставним супровідним листом повернув матеріали начальникові районного управління поліції для розгляду згідно Закону України «Про звернення громадян». При цьому, посилання позивача на те, що заява ОСОБА_6 не містила відомостей, які б вказували на вчинення кримінального правопорушення, що в свою чергу свідчило про відсутність у останнього обов`язку по внесенню відповідних відомостей до ЄРДР, є безпідставними, оскільки за наслідками вивчення вищевказаних матеріалів перевірки про кримінальне правопорушення працівниками мобільної групи УГІ ГУНП було складено вмотивований рапорт, який зареєстровано CO ITC ІПНП ГУНП за № 3400 та скеровано до сектору дізнання відділу поліції № 1 Ужгородського РУП. 10.05.2022 відомості внесено до ЄРДР № 000017 за ч. 1 ст. 190 КК України (шахрайство).

09 вересня 2022 року представником позивача подано до суду відповідь на відзив, в якому зазначає, що підставою для внесення відомостей до ЄРДР є виключно наявність обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (ч.1 ст.214 КПК України), однак йому на розгляд було надано виключно рапорт чергового ОСОБА_7 від 18.04.2022 без підпису. Будь-яких інших відомостей рапорт не містив. Позивачем матеріали ЄО № 2848 в порядку п. 3 розділу 3 Порядку № 100 було направлено своєму безпосередньому керівнику - начальнику ВП № 1Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області Д. Гайду. Зокрема, в листі ОСОБА_1 було зазначено, що необхідно опитати ОСОБА_3 , відібрати від заявника відповідну заяву, отримати від неї більше вихідної інформації, для того, щоб з`ясувати чи містяться в діях невстановленої особи ознаки кримінального правопорушення чи ж мають місце цивільно-правові відносини (зокрема, чи мало місце вчинення недійсного правочину - ст.216 ЦК України). Вже тільки після отримання відповідних матеріалів ЄО № 2848, ДОП Токар A.B. отримала відібрані ДОП Попович Ю.М. 18.04.2022 пояснення ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , а також протокол прийняття заяви про вчинення правопорушення від ОСОБА_2 від 18.04.2022. У свою чергу, ОСОБА_1 з вказаними документами та їх змістом ознайомився тільки в процесі ознайомлення з матеріалами службового розслідування стосовно себе. Викладені там обставини вже давали змогу дійти висновку про те, що наявні підстави для внесення до ЄРДР відомостей в порядку ст.214 КПК України за фактом шахрайства (ч.1ст.190 КК України) з боку невстановлених осіб відносно гр. ОСОБА_2 .

Під час розгляду справи по суті позивач та уповноважений представник позивача позов підтримали повністю, просили суд його задовольнити з мотивів, що у ньому наведені.

Представник відповідача в судовому засіданні, проти задоволення позову заперечив та просив суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

2. Обставини, встановлені судом.

Судом встановлено, що 18 квітня 2022 року помічник чергового відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області Грешко О.В. звернувся з рапортом до начальника т.в.о. начальника відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області Дениса Гайду в якому доповідає, що 18 квітня 2022 року отримано заяву та зареєстровано ЄО за № 2848 від 18.04.2022 року як шахрайство. В результаті опрацювання вказаної інформації встановлено, що 18.04.2022 о 13:05 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 18.04.2022 о 13:03 за адресою АДРЕСА_3 заявниця перекинула грошові кошти за квартиру в сумі 2 400 грн. Наразі останній не виходить на зв`язок. Заявник: ОСОБА_3 .

Результати відпрацювання: рапорт Відділу поліції № 1 (с. Оноківці) Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області дільничних офіцерів поліції ст. дільничий офіцер поліції Попович Ю.М. від 18.04.2022 14:18: виїздом на місце події було опитано громадянку ОСОБА_3 , мешканку АДРЕСА_3 та громадянку ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканку АДРЕСА_2 , яка перерахувала грошові кошти невідомій особі за оренду квартири. По даному факту також відібрано заяву, (а.с. 97).

Начальником відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління ГУНП в Закарпатській області Денисом Гайду передано матеріали ОСОБА_8 для прийняття рішення відповідно до частини 1 статті 214 КПК України, (а.с. 96).

19 квітня 2022 року начальник сектору дізнання ВП № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області Олександр Качур звернувся з листом № 533 до начальника відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління ГУНП в Закарпатській області Дениса Гайду, в якому зазначає, що 18.04.2022 року на адресу СД ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області надійшла заява від ОСОБА_3 . Вказані матеріали зареєстровані в ЄО ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області за №2848 від 18.04.2022 року. Для прийняття рішення про наявність чи відсутність складу кримінального правопорушення необхідно: відібрати заяву від заявника та детально опитати ОСОБА_3 , в ході чого встановити чи існувала попередня домовленість про оренду квартири. Встановити особу з ким існувала попередня домовленість та на яких умовах. Опитати вказану особу. Встановити чи було укладено договір оренди. Встановити на який картковий рахунок було здійснено переказ грошових коштів. Отримати історію транзакцій по рахунку. Не обмежуватись вище вказаним та здійснити інший комплекс заходів та методів щодо встановлення істини у вказаній події. У разі встановлення і ході перевірки наявності складу кримінального правопорушення, просить направити зібрані матеріали до СД ВП №1 Ужгородського РУГІ ГУНП в Закарпатській області для вирішення питання щодо внесення в ЄРДР відповідних відомостей в порядку ст. 214 КПК України, (а.с. 95).

19 квітня 2022 року ДОП СП відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області Аліна Токар звернулася з рапортом до начальника відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління ГУНП в Закарпатській області Дениса Гайду, в якому доповідає, що нею в ході розгляду матеріалів зареєстрованих в «Журналі єдиного обліку» відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції № 2848 від 18.04.2022 року здійснено дзвінки на моб.тел. НОМЕР_2 , який було розміщено в оголошенні із дачі квартири в оренду та на який телефонувала заявниця разом зі своєю знайомою громадянкою ОСОБА_3 , однак слухавку ніхто не підіймає, а пізніше телефон виявився поза зоною досяжності, (а.с. 105).

23 квітня 2022 року ДОП СП відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області Аліною Токар сформовано довідку про результати розгляду звернення гр.. ОСОБА_2 , яке зареєстроване в ЖЄО відділу поліції № 1 Ужгородського РУП № 2848 від 18.04.22 р., в якій зазначено про вжиті заходи: виїздом на місце події було опитано громадянку ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_2 , яка пояснила, що у зв`язку з військовою агресією РФ вона та її поранений чоловік приїхали до своїх знайомих, що проживають за адресою АДРЕСА_3 . Перебуваючи у знайомої гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешк. АДРЕСА_3 , остання через соціальну мережу «Інтернет» знайшла оголошення, у якому йшлося про квартиру, яка здається за 3 000 грн у м. Чоп. Зателефонувавши на вказаний у оголошенні номер, ОСОБА_9 мала розмову з особою чоловічої статі, яка підтвердила, що здає квартиру за вказаною адресою, однак для цього потрібно здійснити передплату. Громадянинка ОСОБА_2 погодилася на умови продавця квартири та 17.04.2022 р. близько 14.00 год. зі своєї банківської картки перерахувала грошові кошти спочатку в сумі 603 грн, а далі 1 800 грн на рахунок № НОМЕР_3 . Заявниця вказала, що після перерахунку коштів пройшло більше години, однак чоловік, що назвався продавцем, не перетелефонував їй та не приїхав, як обіцяв. Здійснивши неодноразові телефонні дзвінки на наданий номер ( НОМЕР_2 ) особа, яка виманила гроші від жінки не брав слухавку. У зв`язку з наведеним, гр-ка ОСОБА_2 просить встановити та притягнути особу, яка шляхом обману заволоділа належними їй грошовими коштами. Також опитано гр-ку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешк. АДРЕСА_3 , яка допомагала в пошуках квартири заявниці через інтернет сайт оголошень « ІНФОРМАЦІЯ_3 » та яка телефонувала до поліції.

Встановлено: згідно звернення гр-ка ОСОБА_2 перерахувала з особистої банківської картки належні їй грошові кошти в загальній сумі 2 400 грн. невідомій особі, яка заволоділа ними скориставшись довірою заявниці.

Юридична кваліфікація: посилаючись на супровідний лист СД ВП № 1 та беручи до уваги, що гр-ка ОСОБА_2 бути учасником в кримінальному процесі не бажає, у зв`язку з чим прийнято рішення припинити подальший розгляд даних матеріалів.

Результати: 1. Перевірку по матеріалах припинити; 2. Надати письмову відповідь заявнику; 3. Матеріали справи скерувати до секретаріату ВП № 1 Ужгородського РУП.

Дана довідка погоджена начальником СПД № 1 ВП № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області Петром Дрозденко та містить резолюцію начальника відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління ГУНП в Закарпатській області Дениса Гайду «ознайомлений із вжитими заходами, додаткового доопрацювання не потребує», (а.с. 93-94).

23 квітня 2022 року начальником відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області Денисом Гайдою надано відповідь гр-ці ОСОБА_2 листом № 5053/106/25/1-2022, в якій повідомляють, що звернення від 18.04.2022 р. відносно невідомої особи, яка під приводом здачі в оренду квартири, скориставшись довірою заволоділа належними грошовими коштами в загальній сумі 2 400 грн., надійшло до відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області, та було зареєстровано в журналі єдиного обліку №2848 від 18.04.2022 р. В ході проведення перевірки здійснювались неодноразові телефонні дзвінки на моб. тел. НОМЕР_2 на який Ви телефонували невідомій особі чоловічої статі, однак той знаходиться поза зоною досяжності мережі. Беручи до уваги те, що згідно супровідного листа органу досудового розслідування в даній події відсутнє підтвердження складу кримінального правопорушення у зв`язку з чим було прийнято рішення припинити подальший розгляд даних матеріалів, (а.с. 104).

09 травня 2022 року старший інспектор з особливих доручень відділу підтримки УГІ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_10 звернувся до начальника відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_11 з рапортом, в якою зазначає, що керуючись приписами, визначеними у пунктах 1, 3, 7 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства від 08.02.2019 № 100, письмове звернення ОСОБА_2 про кримінальне правопорушення підлягає реєстрації в ІП ЄО відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП ITC ІПНП та вирішенню питання відповідно до статті 214 КПК України, (а.с. 89-90).

10 травня 2022 року старший інспектор з особливих доручень відділу підтримки УГІ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_10 надав довідку начальнику УГІ ГУНП в Закарпатській області Володимиру Дьордяю, в якій зазначає, що керуючись приписами, визначеними у пунктах 1, 3, 7 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства від 08.02.2019 № 100, письмове звернення ОСОБА_2 про кримінальне правопорушення підлягає реєстрації в ІП ЄO відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП ITC ІПНП та вирішенню питання відповідно до статті 214 КПК України, (а.с. 88).

10 травня 2022 року начальник УГІ ГУНП в Закарпатській області Володимир Дьордяй звернувся з доповідною запискою про результати перевірки відділів та відділень поліції ГУНП, в якій зазначає, що за результатами вивчення працівниками ГУНП матеріалів прийнятих за заявою ОСОБА_2 рішення згідно Закону України «Про звернення громадян» установлено, що воно є передчасним і необґрунтованим, оскільки в заяві містяться ознаки кримінального правопорушення та заявниці спричинено матеріальних збитків. З огляду на викладене, керуючись приписами, визначеними у пунктах 1, 3, 7 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства від 08.02.2019 № 100, письмове звернення ОСОБА_2 про кримінальне правопорушення підлягає реєстрації в ІП ЄО відділу поліції № 1 Ужгородського РУГІ ГУІ ІП ITC ІПНП та вирішенню питання відповідно до статті 214 КПК України. Попередньою перевіркою встановлено, що вказаний факт може свідчити про низький рівень знання поліцейськими ГУНП вимог адміністративного законодавства, бажання штучного покращення показників щодо невнесення відомостей до ЄРДР. Враховуючи викладене, пропонує за виявленими недоліками у відділенні поліції № 1 Ужгородському РУП ГУНП призначити службове розслідування, (а.с. 86-87).

10 травня 2022 року наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області № 807 «Про створення дисциплінарної комісії та призначення службового розслідування», у відповідності до наказу ГУНП в Закарпатській області від 30.12.2021 № 3025, мобільною групою підтримки та контролю управління головної інспекції ГУНП вивчено повноту, якість та обґрунтованість прийнятого поліцейськими Ужгородського РУП ГУНП кінцевого рішення за заявою гр. ОСОБА_6 за фактом шахрайських дій, зареєстрованих в ІТС ІПНП від 18.04.2022 за № 2848. За результатами перевірки установлено, що за матеріалом ЄО рішення прийнято передчасно та необгрунтовано, оскільки в повідомленні містяться ознаки кримінального правопорушення та заявнику спричинено матеріальні збитки у розмірі 2400 гривень. Відповідно до частини 2 Розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 наказано призначити за даним фактом службове розслідування, (а.с. 84).

23 травня 2022 року за результатами службового розслідування за фактом перевірки мобільною групою УГІ ГУНП якості та обґрунтованості прийнятих поліцейськими Ужгородського РУП ГУНП кінцевих рішень за заявами громадян складено висновок, (а.с. 110-117).

За цим висновком комісія у складі: голови комісії - ОСОБА_12 , членів комісії: ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , під час проведення службового розслідування у формі письмового провадження на підставі доповідної записки начальника УГІ ГУНП В.Дьордяя від 10.05.2022 № 289/106/32/2-2022, відповідно до пункту 2 висновку за порушення службової дисципліни, вимог п. 1 ч. 1 та п. 2 ч. 3 ст. 1, п. 7 ч. 1 ст. З Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІ, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України від 02.07.2015 № 580-VІІІ «Про Національну поліцію», ч. 5 розділу III Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.03.2019 за № 223/33194 та ст. 39 КПК України, що виразилось у неналежному виконанні службових обов`язків, зокрема у не вжитті відповідних заходів щодо внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення та не забезпеченні проведення підлеглими необхідних слідчих (розшукових) дій для всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин, з метою прийняття кінцевого процесуального рішення в найкоротші строки по кримінальних провадженнях, начальнику сектору дізнання відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 , відповідно до п. 1 ч. 3 розділу 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, уважають необхідним оголосити зауваження, (а.с. 34).

27 травня 2022 року відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області № 912 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Ужгородського РУП ГУНП» дисциплінарною комісією Головного управління Національної поліції в Закарпатській області в складі працівників УГІ ГУНП, УПД ГУНП в Закарпатській області проведено службове розслідування за відомостями, викладеними у доповідній записці начальника УГІ ГУНП В. Дьордяя про наслідки перевірки службової діяльності відділу поліції № 1 Ужгородського РУП та виявлення порушення службової дисципліни.

Відповідно до пункту 2 вказаного наказу за порушення службової дисципліни, вимог п. 1 ч. 1 та п. 2 ч. З ст. 1, п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VII, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України від 02.07.2015 № 580-VІІІ «Про Національну поліцію», ч. 5 розділу III Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.03.2019 за № 223/33194 та ст. 39 КПК України, що виразилось у неналежному виконанні службових обов`язків, зокрема у не вжитті відповідних заходів щодо внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення та не забезпеченні проведення підлеглими необхідних слідчих (розшукових) дій для всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин, з метою прийняття кінцевого процесуального рішення в найкоротші строки по кримінальних провадженнях, начальнику сектору дізнання відділу поліції № І Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старшому лейтенанту поліції Качуру Олександру Михайловичу, відповідно до п. 1 ч. З розділу 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, оголошено зауваження, (а.с. 118-119).

Не погодившись із наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області № 912 від 27.05.2022 року, в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

3. Мотиви суду та норми права, застосовані судом.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовані Законом України від 02.07.2015 №580-VIII "Про Національну поліцію" (далі - Закон №580-VIII), Кримінальним кодексом України від 05.04.2001 №2341-III (далі - КК України), Кримінальним процесуальним кодексом України від 13.04.2012 №4651-VI (далі - КПК України), Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 №2337 (далі - Дисциплінарний статут) та іншими нормативно-правовими актами.

Закон №580-VIII визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України .

Згідно з статтею 1 Закону №580-VIII Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Діяльність поліції спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.

Відповідно до статті 2 Закону №580-VIII завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Згідно з частиною першою статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний, зокрема, 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Відповідно до частини 1 статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Стаття 23 Закону №580-VIII визначає основні повноваження поліції, серед яких поліція відповідно до покладених на неї завдань: здійснює своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події.

Відповідно до частини 1 статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Частиною 2 цієї ж статті визначено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), який відповідно до преамбули визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до частин 1, 2 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Аналізуючи наведені положення Закону №580-VIII та Дисциплінарного статуту, слід зазначити, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

За порушення службової дисципліни відповідно до частини 1 статті 11 Дисциплінарного статуту поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком на підставі частини 1 статті 12 Дисциплінарного статуту визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з частинами 1, 2 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Пунктом 1 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту визначено, що до поліцейських може застосовуватися дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).

Службове розслідування стосовно заступників керівника Національної поліції України чи керівників територіальних органів Національної поліції України проводиться виключно дисциплінарною комісією.

Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях.

Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським, стосовно якого призначено службове розслідування, вчинено інший дисциплінарний проступок, обставини його вчинення підлягають перевірці уповноваженою особою під час проведення такого службового розслідування.

За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, днем завершення службового розслідування є день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності або довідки про відсутність в діях поліцейського дисциплінарного проступку, яка підлягає реєстрації в органі поліції.

Відповідно до частини 10 статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за №1355/32807 (далі - Порядок №893).

Пунктом 1 розділу 2 Порядку №893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 розділу 5 Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з пунктами 1, 2 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

За приписами пункту 1 Розділу VII Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до статті 29 Дисциплінарного статуту у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Протягом 10 днів з дня підписання наказу про застосування дисциплінарного стягнення прямий керівник посадової особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, має право його пом`якшити, застосувати суворіше дисциплінарне стягнення або звільнити поліцейського від дисциплінарної відповідальності, якщо встановить невідповідність такого стягнення ступеню тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та вини.

Відповідно до статті 30 Дисциплінарного статуту у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації.

Доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею.

У разі встановлення поважних причин відсутності поліцейського до наказу по особовому складу, яким виконується застосоване до нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції, вносяться зміни щодо дати його виконання.

З матеріалів службового розслідування, за наслідком якого прийнятий спірний наказ, судом встановлено, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, який полягає у порушенні службової дисципліни внаслідок невиконання вимог частини 5 розділу III Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.03.2019 за № 223/33194 та статті 39 КПК України, що виразилось у неналежному виконанні службових обов`язків, зокрема у не вжитті відповідних заходів щодо внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення та не забезпеченні проведення підлеглими необхідних слідчих (розшукових) дій для всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин, з метою прийняття кінцевого процесуального рішення в найкоротші строки по кримінальних провадженнях.

Оцінюючи висновки службового розслідування щодо наявності порушення службової дисципліни позивачем суд враховує наступне.

Як було зазначено вище, стаття 18 Закону №580-VIII встановлює основні обов`язки поліцейського. Так поліцейський зобов`язаний, зокрема, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частиною першою статті 2 КК України встановлено, що підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Згідно з частиною 1 статті 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Згідно з частинами 1, 2 статті 12 КК України кримінальні правопорушення поділяються на кримінальні проступки і злочини.

Кримінальним проступком є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або інше покарання, не пов`язане з позбавленням волі.

Відповідно до частини 1 статті 190 КАС України заволодіння чужим майном або придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство) -карається штрафом від двох тисяч до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадськими роботами на строк від двохсот до двохсот сорока годин, або виправними роботами на строк до двох років, або обмеженням волі на строк до трьох років.

Відповідно до статті 3 КПК України дізнання - форма досудового розслідування, в якій здійснюється розслідування кримінальних проступків.

Дізнавач - службова особа підрозділу дізнання органу Національної поліції, органу безпеки, органу Бюро економічної безпеки України, органу Державного бюро розслідувань, Національного антикорупційного бюро України, у випадках, установлених цим Кодексом, уповноважена особа іншого підрозділу зазначених органів, які уповноважені в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків.

Досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Керівник органу дізнання - начальник підрозділу дізнання органу Національної поліції, органу безпеки, органу Бюро економічної безпеки України, органу Державного бюро розслідувань, Національного антикорупційного бюро України, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівник органу досудового розслідування;

Відповідно до статті 39 КПК України керівник органу досудового розслідування організовує досудове розслідування.

Керівник органу досудового розслідування уповноважений: 1) визначати слідчого (слідчих), який здійснюватиме досудове розслідування, а у випадках здійснення досудового розслідування слідчою групою - визначати старшого слідчої групи, який керуватиме діями інших слідчих; 2) відсторонювати слідчого від проведення досудового розслідування вмотивованою постановою за ініціативою прокурора або з власної ініціативи з наступним повідомленням прокурора та призначати іншого слідчого за наявності підстав, передбачених цим Кодексом, для його відводу або у разі неефективного досудового розслідування; 3) ознайомлюватися з матеріалами досудового розслідування, давати слідчому письмові вказівки, які не можуть суперечити рішенням та вказівкам прокурора; 4) вживати заходів щодо усунення порушень вимог законодавства у випадку їх допущення слідчим; 5) погоджувати проведення слідчих (розшукових) дій та продовжувати строк їх проведення у випадках, передбачених цим Кодексом; 6) здійснювати досудове розслідування, користуючись при цьому повноваженнями слідчого;

7) здійснювати інші повноваження, передбачені цим Кодексом.

Керівник органу досудового розслідування зобов`язаний виконувати доручення та вказівки прокурора, які даються у письмовій формі. Невиконання керівником органу досудового розслідування законних вказівок та доручень прокурора, наданих у порядку, передбаченому цим Кодексом, тягне за собою передбачену законом відповідальність.

Керівник органу досудового розслідування під час дії воєнного стану має право своєю вмотивованою постановою, погодженою з керівниками відповідних органів досудового розслідування, утворювати міжвідомчі слідчі групи та визначати у їх складі старшого слідчого, який керуватиме діями інших слідчих.

Відповідно до статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до пункту 3 Розділу III Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 08 лютого 2019 року № 100 ( далі по тексту - Порядок № 100) заяви і повідомлення про інші події, що надійшли до чергової служби центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів поліції, у яких немає відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, уповноважена службова особа після реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин передає керівнику відповідного органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Керівник головного управління Національної поліції та його територіального (відокремленого) підрозділу поліції або особа, яка виконує його обов`язки, у разі встановлення в отриманій(ому) від уповноваженої службової особи заяві (повідомленні) відомостей, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно повертає її (його) до чергової служби для передавання до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Відповідно до пункту 5 Розділу III Порядку № 100 керівник органу досудового розслідування або органу дізнання центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів поліції невідкладно, але не пізніше 24 годин із часу передання слідчому або дізнавачу для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення інформує чергову службу про номер кримінального провадження, дату і час унесення відомостей до ЄРДР, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) Кримінального кодексу України, прізвища, імені, по батькові (за наявності) слідчого (слідчих) чи дізнавача (дізнавачів), а також інформує відповідний структурний підрозділ органу поліції за напрямом діяльності упродовж 24 годин (за винятком вихідних та святкових днів) з моменту внесення відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення, особу, яка підозрюється в його вчиненні (у разі встановлення), рух кримінального провадження.

Інформацію, отриману від керівника органу досудового розслідування або органу дізнання, уповноважена службова особа вносить до ІТС ІПНП (журналу ЄО), а поліцейський структурного підрозділу органу поліції не пізніше 24 годин - до ІТС ІПНП.

Відповідно до пункту 5 розділу II Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 27 квітня 2020 року № 357 попередня кваліфікація кримінального правопорушення працівниками чергової служби здійснюється, виходячи з явних ознак цієї події та відомостей, унесених до системи ІПНП чи Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до посадової інструкції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , затвердженої наказом Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області від 11.03.2021 року № 81 завданнями та обов`язками начальника сектору дізнання відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції є розглядати заяви та повідомлення про кримінальні проступки, що надходять до територіального підрозділу поліції, а також інші матеріали про кримінальні проступки, виявлені працівниками поліції, і забезпечує невідкладне, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення дізнавачами відповідних відомостей про кримінальні проступки до Єдиного реєстру досудових розслідувань ( далі - ЄРДР) та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування (пункт 2.11); здійснювати контроль за своєчасність та повнотою внесення дізнавачами відомостей до ЄРДР, відповідністю даних про попередню правову кваліфікацію кримінальних проступків матеріалами кримінального провадження; достовірністю даних про результати розслідування у кримінальних провадженням та про їх рух, об`єктивністю відображення відомостей ЄРДР і звітах про результати роботи органів досудового розслідування; своєчасністю здачі до архіву підрозділів інформаційно-аналітичного забезпечення закритих кримінальних проваджень (пункт 2.14).

Отже на позивача, як на начальника сектору дізнання відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, покладені обов`язки щодо розгляду всіх заяв та повідомлень про кримінальні проступки, що надходять до територіального підрозділу поліції, а також інші матеріали про кримінальні проступки, виявлені працівниками поліції, та забезпечення невідкладного, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення дізнавачами відповідних відомостей до ЄРДР.

Матеріалами службового розслідування підтверджується, що 18 квітня 2022 року помічник чергового відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області Грешко О.В. звернувся з рапортом до начальника т.в.о. начальника відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області Дениса Гайду в якому доповідає, що 18 квітня 2022 року отримано заяву та зареєстровано ЄО за № 2848 від 18.04.2022 року як шахрайство. В результаті опрацювання вказаної інформації встановлено, що 18.04.2022 о 13:05 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 18.04.2022 о 13:03 за адресою АДРЕСА_3 заявниця перекинула грошові кошти за квартиру в сумі 2 400 грн. Наразі останній не виходить на зв`язок. Заявник: ОСОБА_3 .

Результати відпрацювання: рапорт Відділу поліції № 1 (с. Оноківці) Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області дільничних офіцерів поліції ст. дільничий офіцер поліції Попович Ю.М. від 18.04.2022 14:18: виїздом на місце події було опитано громадянку ОСОБА_3 , мешканку АДРЕСА_3 та громадянку ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканку АДРЕСА_2 , яка перерахувала грошові кошти невідомій особі за оренду квартири. По даному факту також відібрано заяву, (а.с. 97).

Начальником відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління ГУНП в Закарпатській області Денисом Гайду передано матеріали ОСОБА_8 для прийняття рішення відповідно до частини 1 статті 214 КПК України, (а.с. 96).

Вказана обставина свідчить про те, що ст. дільничний офіцер поліції ОСОБА_16 здійснив виїзд на місце події, відібрано пояснення від ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Крім того, 18 квітня 2022 року складено протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення, (а.с. 98-100).

Таким чином, позивач як начальник сектору дізнання відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області зобов`язаний був розглянути повідомлення, яке надійшло по лінії « 102» та надати вказівку дізнавачу про внесення відомостей про кримінальний проступок до ЄРДР протягом 24 годин від надходження повідомлення.

Проте, 19 квітня 2022 року начальник сектору дізнання ВП № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області Олександр Качур звернувся з листом № 533 до начальника відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_17 , в якому зазначає, що 18.04.2022 року на адресу СД ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області надійшла заява від ОСОБА_3 . Вказані матеріали зареєстровані в ЄО ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області за №2848 від 18.04.2022 року. Для прийняття рішення про наявність чи відсутність складу кримінального правопорушення необхідно: відібрати заяву від заявника та детально опитати ОСОБА_3 , в ході чого встановити чи існувала попередня домовленість про оренду квартири. Встановити особу з ким існувала попередня домовленість та на яких умовах. Опитати вказану особу. Встановити чи було укладено договір оренди. Встановити на який картковий рахунок було здійснено переказ грошових коштів. Отримати історію транзакцій по рахунку. Не обмежуватись вище вказаним та здійснити інший комплекс заходів та методів щодо встановлення істини у вказаній події. У разі встановлення і ході перевірки наявності складу кримінального правопорушення, просить направити зібрані матеріали до СД ВП №1 Ужгородського РУГІ ГУНП в Закарпатській області для вирішення питання щодо внесення в ЄРДР відповідних відомостей в порядку ст. 214 КПК України, (а.с. 95).

Отже, позивач не розглянув повідомлення, яке надійшло по лінії « 102», та не забезпечив внесення відомостей до ЄРДР протягом 24 годин із часу передання, чим порушив вимоги пункту 5 Розділу III Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 08 лютого 2019 року № 100.

У подальшому, 23 квітня 2022 року начальником відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області Денисом Гайда надано відповідь гр-ці ОСОБА_2 листом № 5053/106/25/1-2022, в якій повідомляють, що звернення від 18.04.2022 р. відносно невідомої особи, яка під приводом здачі в оренду квартири, скориставшись довірою заволоділа належними грошовими коштами в загальній сумі 2 400 грн., надійшло до відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області, та було зареєстровано в журналі єдиного обліку №2848 від 18.04.2022 р. В ході проведення перевірки здійснювались неодноразові телефонні дзвінки на моб. тел. НОМЕР_2 на який Ви телефонували невідомій особі чоловічої статі, однак той знаходиться поза зоною досяжності мережі. Беручи до уваги те, що згідно супровідного листа органу досудового розслідування в даній події відсутнє підтвердження складу кримінального правопорушення у зв`язку з чим було прийнято рішення припинити подальший розгляд даних матеріалів, (а.с. 104).

При цьому, посилання позивача на те, що заява ОСОБА_6 не містила відомостей, які б вказували на вчинення кримінального правопорушення, що в свою чергу свідчило про відсутність у останнього обов`язку по внесенню відповідних відомостей до ЄРДР, є безпідставними, оскільки за наслідками вивчення матеріалів перевірки про кримінальне правопорушення працівниками мобільної групи УГІ ГУНП було складено вмотивований рапорт, який зареєстровано CO ITC ІПНП ГУНП за № 3400 та скеровано до сектору дізнання відділу поліції № 1 Ужгородського РУП. 10.05.2022 відомості внесено до ЄРДР № 000017 за ч. 1 ст. 190 КК України (шахрайство), (а.с. 90).

Суд не погоджується з доводами позивача про те, що черговий направив виключно складений ним рапорт від 18.04.2022 без яких-небудь пояснень, в т.ч. заявника ОСОБА_3 , а також письмової заяви ОСОБА_2 , оскільки у вказаному рапорті, відповідно до пункту 5 розділу II Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 27 квітня 2020 року № 357, черговою службою здійснена попередня кваліфікація кримінального правопорушення, виходячи з явних ознак цієї події та відомостей, унесених до системи ІПНП чи Єдиного реєстру досудових розслідувань та зазначено результати відпрацювання: рапорт відділу поліції № 1 (с. Оноківці) Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області дільничних офіцерів поліції ст. дільничний офіцер поліції Попович Ю.М. від 18.04.2022 14:18: виїздом на місце події було опитано громадянку ОСОБА_3 , мешканку АДРЕСА_3 та громадянку ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканку АДРЕСА_2 , яка перерахувала грошові кошти невідомій особі за оренду квартири. По даному факту також відібрано заяву, (а.с. 97).

Крім того, відповідно до Розділу III посадової інструкції старшого лейтенанта поліції Качура Олександра Михайловича, затвердженої наказом Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області від 11.03.2021 року № 81, він має право отримувати згідно з установленим порядком інформацію, що належить до компетенції сектору дізнання.

Відповідно до частин 2, 3 статті 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Здійснення досудового розслідування, крім випадків, передбачених цією частиною, до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути проведений огляд місця події (відомості вносяться невідкладно після завершення огляду). Для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути: 1) відібрано пояснення; 2) проведено медичне освідування; 3) отримано висновок спеціаліста і знято показання технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису; 4) вилучено знаряддя і засоби вчинення кримінального проступку, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку, або які виявлені під час затримання особи, особистого огляду або огляду речей.

Тобто досудове розслідування за вищезазначеними повідомленнями про вчинення кримінального проступку з метою встановлення події кримінального правопорушення та осіб, які їх вчинили, могло бути здійснено лише після внесення відомостей про кримінальний проступок до ЄРДР. У свою чергу невнесення їх до ЄРДР є порушенням принципу публічності як однієї із засад кримінального провадження і призвело до укриття кримінального проступку, передбаченого частиною 1 статті 190 КК України.

Надавши оцінку встановленим обставинам, суд дійшов висновку, що бездіяльність позивача щодо розгляду повідомлень про кримінальний проступок та забезпечення внесення відомостей про них до ЄРДР протягом 24 годин від їх надходження є порушенням службової дисципліни, дотримання якої передбачено статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», статтями 1,3 Дисциплінарного статуту Національної поліції, вимог частини 5 розділу III Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.03.2019 за № 223/33194, тобто є дисциплінарним проступком.

Вина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку встановлена службовим розслідуванням та позивачем не спростована.

Обрання виду дисциплінарного стягнення є дискреційним повноваженням роботодавця, тому з передбачених видів дисциплінарного стягнення обраний щодо позивача є обґрунтованим.

Таким чином, оскаржуваний наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області № 912 від 27.05.2022 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Ужгородського РУП ГУНП» в частині застосування до начальника сектору дізнання ВП № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження прийнятий відповідачем з дотриманням меж, способу, порядку та строків, визначених Конституцією України та законами України, тобто є правомірним.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що відповідач діяв у межах повноважень, на підставі та у спосіб передбачений законодавством, що спростовує вимоги адміністративного позову як необґрунтованого та у задоволенні якого слід відмовити.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позову, судові витрати, у відповідності до статті 139 КАС України, не підлягають розподілу.

Керуючись статтями 9, 14, 90, 139, 242-246, 255 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказу № 912 від 27 травня 2022 року в частині застосування до начальника сектору дізнання ВП № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяТ.В.Скраль