Справа № 420/17291/22
Суддя: Радчук А.А.
Дата ухвалення: 2022-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

08 грудня 2022 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Радчук А.А., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату податкового боргу (недоїмки),-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області, в якому позивач просить визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДПС в Одеській області про сплату боргу (недоїмки) №Ф-21411-51У від 18 лютого 2021 року.

Згідно п.п. ч. 1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши зміст позовної заяви та доданих до неї матеріалів, суддя встановив наявність підстав для залишення позову без руху, оскільки позов поданий із порушенням вимог встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Суддя зазначає, що до позовної заяви позивачем не надано доказів на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Так, позивач оскаржує дії відповідача винесення вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-21411-51У від 18 лютого 2021 року.

Разом з цим, належним чином засвідчену копію вимоги про сплату боргу (недоїмки) до суду не надано.

Позивач зазначає, що не отримував оскаржену вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-21411-51У від 18 лютого 2021 року, зазначивши що ознайомився з її змістом в результаті ознайомлення його представника з листом Головного управління ДПС в Одеській області за вих..№23340/6/15-32-13-08-06 від 20.10.2022 року. Проте, зі змісту наданого до суду листа відповідача не вбачається вказаних позивачем реквізитів оскаржуваної вимоги про сплату боргу.

Таким чином позивачу необхідно надати до суду належним чином засвідчену копію вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-21411-51У від 18 лютого 2021 року.

При цьому суд зазначає, що обов`язок надання доказів на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, покладається саме на позивача, що передбачено положеннями ч. 4 ст. 161 КАС України.

Зазначена норма спрямована на те, щоб не допускати тривалі долучення доказів під час розгляду справи разом з додатковими поясненнями. Також ця вимога створена з метою забезпечення процесуальної економії та уникнення затягування розгляду справи. Винятком із цього правила є випадки, коли особа обґрунтує неможливість подання доказів у вказаний строк з причин, що від неї не залежали.

При цьому на стадії відкриття провадження суд не надає оцінку самим доказам, а перевіряє позовну заяву та додані до неї докази на відповідність положенням ст.ст. 160, 161 КАС України.

В свою чергу, подання позовної заяви без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, має наслідком залишення позовної заяви без руху.

Таким чином позивачу необхідно надати до суду докази на підтвердження обставин, зазначених у позовній заяві.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви позивачем не додано документ про сплату судового збору чи документи, що є підставою для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України Про судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою сплачується судовий збір за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України Про Державний бюджет України на 2022 рік з 01.01.2022 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2481,00 грн.

Позивачем заявлено вимоги майнового характеру, у зв`язку з чим, з огляду на суму заборгованості зазначену у позовній заяві, позивачу необхідно сплатити судовий збір за звернення до суду з даним адміністративним позовом у розмірі 992,40 грн., тобто у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та надати документ про сплату до суду.

При цьому, суд зазначає, що до позову не додано оскаржувану вимогу про сплату боргу (недоїмки), з якої встановлюється ціна позову.

Отже, у разі відмінності суми боргу зазначеної у вимозі про сплату боргу (недоїмки) №Ф-21411-51У від 18 лютого 2021 року, від суми заборгованості, зазначеної у позовній заяві, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Зазначеною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.

Відповідно до ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст.121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У прохальній частині позову позивач просить поновити строк звернення до суду з позовною заявою, посилаючись на те, що зі змістом вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф-21411-51У від 18 лютого 2021 року позивач ознайомився лише 20 жовтня 2022 року в результаті ознайомлення його представника iз листом Головного управління ДПС в Одеській області за вих. № 23340/6/15-32-13-08-06 від 20.10.2022 року. Тобто, саме з 20 жовтня 2022 року позивачу стало відомо про факт винесення оскарженої вимоги про сплату боргу (недоїмки) та її зміст.

Проте, суд звертає увагу, що реквізити оскаржуваної вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф-21411-51У від 18 лютого 2021 року відсутні в листі Головного управління ДПС в Одеській області за вих. № 23340/6/15-32-13-08-06 від 20.10.2022 року, на яку посилається позивач, як на момент, коли особа дізналася про порушення своїх прав.

Отже, в матеріалах позовної заяви відсутні належні докази того, що про факт винесення оскаржуваної вимоги про сплату боргу (недоїмки) та її зміст позивача стало відомо 20 жовтня 2022 року, як він це зазначає.

З огляду на зазначене, з метою вирішення питання щодо поважності пропуску позивачем строку звернення до суду, позивачу необхідно, враховуючи що йому відомо реквізити оскаржуваної вимоги, надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з доказами на підтвердження того, коли він дізнався про існування спірної вимоги.

Суддя зазначає, що дотримання строків звернення до суду з позовом є однією з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту цих прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання цих строків впливає на права та обов`язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обов`язків.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс та інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії, справа Голдер проти Сполученого Королівства).

Показовою в питанні застосування строку позовної давності в контексті ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є справа Gradescolo S.R.L. проти Молдови. У цій справі Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов`язком для країн, які підписали Конвенцію. Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч.2 ст.123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату податкового боргу (недоїмки) залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою та повідомити про необхідність усунути недоліки позовної заяви в десятиденний строк з моменту отримання вказаної ухвали та роз`яснити, що в іншому випадку в строки, передбачені ч. 5 ст. 169 КАС України, позов буде повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.А. Радчук