Справа № 340/3719/22
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2022-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 листопада 2022 року м. Кропивницький Справа № 340/3719/22

Кіровоградський окружний адміністративний суду у складі судді Черниш О.А.,

за участю секретаря судового засідання Бодюл М.В.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

позивач: Головне управління ДПС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, код ЄДРПОУ ВП 43995486)

відповідач: фізична особа-підприємець ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

про стягнення податкового боргу, -

В С Т А Н О В И В:

Головне управління ДПС у Кіровоградській області звернулося до суду з позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу.

Позов мотивовано тим, що відповідачка має податковий борг у розмірі 72088,04 грн., що виник з податку на доходи фізичних осіб у сумі 28995,88 грн., з військового збору у сумі 2416,32 грн., з єдиного податку у сумі 40675,84 грн. Оскільки цей податковий борг відповідачкою добровільно не погашений, позивач просить суд стягнути його до державного та місцевого бюджетів.

Ухвалою судді від 12.08.2022 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Від відповідачки відзив на позовну заяву до суду не надходив.

Ухвалою від 21.11.2022 року суд вирішив розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні.

Розглянувши справу за правилами спрощеного позовного провадження, суд установив такі обставини та дійшов до таких висновків.

ОСОБА_1 з 11.10.2017 року зареєстрована як фізична особа-підприємець, перебуває на обліку платників податків в ГУ ДПС у Кіровоградській області. (а.с. 7 - 8)

У 2017 - 2018 роках відповідачка перебувала на спрощеній системі оподаткування, обліку та звітності. З 01.01.2019 року ФОП ОСОБА_1 перебуває на загальній системі оподаткування, оскільки рішенням ГУ ДФС у Кіровоградській області №135//11-28-52-08 від 29.12.2018 року анульовано її реєстрацію платника єдиного податку.

У зв`язку з невиконанням відповідачкою своїх податкових зобов`язань у неї утворилася заборгованість перед бюджетом, стягнення якої є предметом даного спору.

Так, ФОП ОСОБА_1 09.02.2021 року подала до ГУ ДПС у Кіровоградській області уточнюючу податкову декларацію про майновий стан і доходи за 2019 рік, у якій задекларувала загальну суму доходів, які включаються до річного оподатковуваного доходу, у розмірі 78198,19 грн., а також визначила податкові зобов`язання, що підлягають сплаті самостійно до бюджету, зокрема з податку на доходи фізичних осіб у сумі 14075, 67 грн. та з військового збору у сумі 1172,97 грн., а також штрафну санкцію у зв`язку з виправленням помилки, зокрема з податку на доходи фізичних осіб у сумі 422, 27 грн. та з військового збору у сумі 35,19 грн. (а.с. 9)

Тоді ж ФОП ОСОБА_1 подала до ГУ ДПС у Кіровоградській області уточнюючу податкову декларацію про майновий стан і доходи за 2020 рік, у якій задекларувала загальну суму доходів, які включаються до річного оподатковуваного доходу, у розмірі 78198,19 грн., а також визначила податкові зобов`язання, що підлягають сплаті самостійно до бюджету, зокрема з податку на доходи фізичних осіб у сумі 14075, 67 грн. та з військового збору у сумі 1172,97 грн., та штрафну санкцію у зв`язку з виправленням помилки, зокрема з податку на доходи фізичних осіб у сумі 422, 27 грн. та з військового збору у сумі 35,19 грн. (а.с. 10)

Після закінчення граничного строку сплати сум грошового зобов`язання ГУ ДПС у Кіровоградській області надіслало позивачці податкову вимогу форми "Ф" №0-1123 від 03.11.2021 року про її обов`язок погасити податковий борг. (а.с. 23)

Суми грошових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб у розмірі 28995,88 грн. (14075, 67 грн. + 422, 27 грн. + 14075, 67 грн. + 422, 27 грн.) та з військового збору у розмірі 2416,32 грн. (1172,97 грн. + 35,19 грн. + 1172,97 грн. + 35,19 грн.) заявлені позивачем до стягнення у цій справі як податковий борг.

Порядок визначення суми податкових зобов`язань та погашення податкового боргу платників податків регулюється Податковим кодексом України (надалі - ПК України).

За визначеннями, наведеними у статті 14 ПК України:

- податкове зобов`язання - це сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк), та/або сума коштів, сформована за рахунок податкових пільг, що були використані платником податків не за цільовим призначенням чи з порушенням порядку їх надання, встановленим цим Кодексом та/або Митним кодексом України;

- грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня;

- податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом;

- погашення податкового боргу - зменшення абсолютного значення суми такого боргу, підтверджене відповідним документом.

Підпунктом 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України передбачено, що платник податків зобов`язаний, зокрема, сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Підпунктом 20.1.19 пункту 20 статті 20 ПК України контролюючим органам надано право стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно з пунктом 54.1 статті 54 ПК України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Відповідно до пункту 57.1 статті 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Порядок адміністрування податку на доходи фізичних осіб унормований розділом IV ПК України, а правила оподаткування доходів, отриманих фізичною особою - підприємцем від провадження господарської діяльності, крім осіб, що обрали спрощену систему оподаткування, наведені у статті 177 ПК України.

Згідно з пунктом 177.5 статті 177 ПК України фізичні особи - підприємці подають до контролюючого органу податкову декларацію за місцем своєї податкової адреси за результатами календарного року у строки, встановлені цим Кодексом для річного звітного податкового періоду, в якій також зазначаються авансові платежі з податку на доходи.

Відповідно до підпунктів 177.5.2, 177.5.3 пункту 177.5 статті 177 ПК України фізичні особи - підприємці, які зареєстровані протягом року в установленому законом порядку, або переходять на спрощену систему оподаткування, обліку та звітності, або перейшли із спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності, подають податкову декларацію за результатами звітного року, в якому розпочата така діяльність або відбувся перехід на (перехід із) спрощену систему оподаткування, обліку та звітності. Платники податку розраховують та сплачують авансові платежі у строки, визначені підпунктом 177.5.1 пункту 177.5 цієї статті, що настануть у звітному податковому році.

Остаточний розрахунок податку на доходи фізичних осіб за звітний податковий рік здійснюється платником самостійно згідно з даними, зазначеними в річній податковій декларації, з урахуванням сплаченого ним протягом року податку на доходи фізичних осіб на підставі документального підтвердження факту його сплати.

Пунктом 87.1, 87.9, 87.11 статті 87 ПК України передбачено, що джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів.

У разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

Орган стягнення звертається до суду з позовом про стягнення суми податкового боргу платника податку - фізичної особи. Стягнення податкового боргу за рішенням суду здійснюється державною виконавчою службою відповідно до закону про виконавче провадження.

Відповідно до пункту 41.4 статті 41 ПК України органами стягнення є виключно контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 цього пункту, уповноважені здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску у межах повноважень, а також державні виконавці в межах своїх повноважень.

Згідно з пунктами 95.1, 95.2, 95.3 статті 95 ПК України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 30 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

Стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Пунктом 102.4 статті 102 ПК України передбачено, що у разі якщо грошове зобов`язання нараховане контролюючим органом до закінчення строку давності, визначеного у пункті 102.1 цієї статті, податковий борг, що виник у зв`язку з відмовою у самостійному погашенні такого грошового зобов`язання, може бути стягнутий протягом наступних 1095 календарних днів з дня виникнення податкового боргу, крім випадків, передбачених абзацом третім пункту 59.1 статті 59 цього Кодексу. Якщо платіж стягується за рішенням суду, строки стягнення встановлюються до повного погашення такого платежу або визначення боргу безнадійним.

Таким чином, строк звернення до суду із позовом про стягнення податкового боргу, з урахуванням строків, визначених статтею 102 ПК України, складає 1095 днів з дня його виникнення.

Воднораз, згідно з пунктом 52-2 підрозділу 10 Розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), зупиняється перебіг строків давності, передбачених статтею 102 цього Кодексу.

Пунктом 102.9 статті 102 ПК України передбачено, що на період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану, що вводиться в Україні, зупиняється перебіг строків, визначених цим Кодексом, іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Даними інтегрованої картки платника (ІКП) станом на 31.08.2022 року підтверджено наявність у відповідачки податкового боргу з податку на доходи фізичних осіб за 2019 та 2020 роки у сумі 28 995, 88 грн., з військового збору за 2019 та 2020 роки у сумі 2416,32 грн. (а.с. 13 - 14, 35 - 36) Доказів його погашення суду не надано. Позовні вимоги позивача про стягнення з відповідачки цього податкового боргу є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Обґрунтовуючи вимоги про стягнення з відповідачки податкового боргу з єдиного податку у сумі 40675,84 грн., позивач стверджує, що він складається із сум податкових зобов`язань, самостійно визначених позивачкою у поданих нею податкових деклараціях, але не сплачених у встановлений строк, та сум нарахованої та непогашеної пені.

Позивач посилається на те, що ФОП ОСОБА_1 08.11.2019 року подала до ГУ ДПС у Кіровоградській області податкову декларацію платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця за півріччя 2019 року, у якій як платник єдиного податку третьої групи визначила податкові зобов`язання по єдиному податку за поточний звітний (податковий) період у сумі 16184, 45 грн. (а.с. 11) З цієї суми відповідачка сплатила 575,70 грн., заборгованість склала 15 608, 75 грн.

Крім того, ФОП ОСОБА_1 08.11.2019 року подала до ГУ ДПС у Кіровоградській області податкову декларацію платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця за три квартали 2019 року, у якій як платник єдиного податку третьої групи визначила податкові зобов`язання по єдиному податку за поточний звітний (податковий) період у сумі 16839, 45 грн. (а.с. 12)

В ІКП відповідачці у період з 26.12.2019 року по 16.11.2021 року нараховано пеню в сумі 8227, 64 грн. (а.с. 21 - 22)

Тож, за розрахунками позивача, податковий борг ФОП ОСОБА_1 зі сплати єдиного податку становить 40675,84 грн. (16184, 45 грн. - 575, 70 грн. + 16839, 45 грн. + 8227, 64 грн.), що узгоджується з даними ІКП станом на 01.01.2022 року, у якій обліковано недоїмка - 32 448, 20 грн., пеня - 8227, 64 грн. (а.с. 20)

Суд зазначає, що у Главі 1 Розділу XIV ПК України встановлені такі правові засади застосування спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності, а також справляння єдиного податку:

291.2. Спрощена система оподаткування, обліку та звітності - особливий механізм справляння податків і зборів, що встановлює заміну сплати окремих податків і зборів, встановлених пунктом 297.1 статті 297 цього Кодексу, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.

291.3. Юридична особа чи фізична особа - підприємець може самостійно обрати спрощену систему оподаткування, якщо така особа відповідає вимогам, встановленим цією главою, та реєструється платником єдиного податку в порядку, визначеному цією главою.

291.4. Суб`єкти господарювання, які застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності, поділяються на такі групи платників єдиного податку:

3) третя група - фізичні особи - підприємці, які не використовують працю найманих осіб або кількість осіб, які перебувають з ними у трудових відносинах, не обмежена та юридичні особи - суб`єкти господарювання будь-якої організаційно-правової форми, у яких протягом календарного року обсяг доходу не перевищує 5000000 гривень;

295.3. Платники єдиного податку третьої групи сплачують єдиний податок протягом 10 календарних днів після граничного строку подання податкової декларації за податковий (звітний) квартал.

296.3. Платники єдиного податку третьої групи подають до контролюючого органу податкову декларацію платника єдиного податку у строки, встановлені для квартального податкового (звітного) періоду.

296.4. Податкова декларація подається до контролюючого органу за місцем податкової адреси.

296.5.3. Платники єдиного податку третьої групи (фізичні особи - підприємці) у податковій декларації окремо відображають:

1) обсяг доходу, оподаткований за кожною з обраних ними ставок єдиного податку;

2) обсяг доходу, оподаткований за ставкою 15 відсотків (у разі перевищення обсягу доходу).

296.7. Податкова декларація складається наростаючим підсумком з урахуванням норм пунктів 296.5 і 296.6 цієї статті. Уточнююча податкова декларація подається у порядку, встановленому цим Кодексом.

298.1.2. Зареєстровані в установленому законом порядку суб`єкти господарювання (новостворені), які протягом 10 днів з дня державної реєстрації подали заяву щодо обрання спрощеної системи оподаткування та ставки єдиного податку, встановленої для третьої групи, яка не передбачає сплату податку на додану вартість, вважаються платниками єдиного податку з дня їх державної реєстрації.

298.2.3. Платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, у таких випадках та в строки: 8) у разі наявності податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів - в останній день другого із двох послідовних кварталів.

299.1. Реєстрація суб`єкта господарювання як платника єдиного податку здійснюється шляхом внесення відповідних записів до реєстру платників єдиного податку.

299.10. Реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у разі: 3) у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 цього Кодексу.

299.11. У разі виявлення відповідним контролюючим органом під час проведення перевірок порушень платником єдиного податку першої - третьої груп вимог, встановлених цією главою, анулювання реєстрації платника єдиного податку першої - третьої груп проводиться за рішенням такого органу, прийнятим на підставі акта перевірки, з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення. У такому випадку суб`єкт господарювання має право обрати або перейти на спрощену систему оподаткування після закінчення чотирьох послідовних кварталів з моменту прийняття рішення контролюючим органом.

299.12. Погашення податкового боргу після анулювання реєстрації платника єдиного податку здійснюється у порядку, встановленому главою 9 розділу II цього Кодексу.

Суд установив, що відповідачка з 11.10.2017 року зареєстрована як фізична особа-підприємець, а 18.10.2017 року подала заяву про застосування спрощеної системи оподаткування та ставки єдиного податку, встановленої для третьої групи. (а.с. 73 - 76) Тож відповідно до пп.298.1.2 п.298.1 ст.298 ПК України ФОП ОСОБА_1 вважалася платником єдиного податку з 10.11.2017 року. З цього часу відповідачка повинна була подавати податкову декларацію платника єдиного податку у строки, встановлені для квартального податкового (звітного) періоду, та сплачувати єдиний податок протягом 10 календарних днів після граничного строку подання податкової декларації за податковий (звітний) квартал.

Рішенням ГУ ДФС у Кіровоградській області №135//11-28-52-08 від 29.12.2018 року анульовано з 01.01.2019 року реєстрацію платника єдиного податку ФОП ОСОБА_1 на підставі п.299.10 ст.299 ПК України у зв`язку з наявністю податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, а саме з 01.07.2018 року по 01.12.2018 року в сумі 26046, 20 грн. (а.с. 71 - 72)

Тож з 01.01.2019 року відповідачка не перебуває на спрощеній системі оподаткування, обліку та звітності, не є платником єдиного податку, а податкові декларації платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця за І квартал 2019 року, півріччя 2019 року та за три квартали 2019 року подані нею помилково. Ці помилки виправлені відповідачкою шляхом подання 16.11.2021 року уточнюючих податкових декларацій платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця за ці періоди, у яких відсутні податкові зобов`язання по єдиному податку. (а.с. 82 - 87)

Дослідженням ІКП та податкових декларації платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця, поданих ФОП ОСОБА_1 , встановлено, що облікована станом на 01.01.2022 року сума недоїмка у розмірі 32 448, 20 грн. насправді виникла за рахунок несплачених у встановлений п.295.3 ст.295 ПК України строк сум єдиного податку, визначених відповідачкою у податкових деклараціях за І квартал 2018 року (8377, 75 грн.), півріччя 2018 року (11069, 75 грн.), три квартали 2018 року (6599,20 грн.) та за 2018 рік (13002 грн.).

Тож станом на 31.12.2018 року податковий борг з єдиного податку відповідачки за рахунок переплати у сумі 0, 50 грн. склав 26046, 20 грн., а станом на 21.01.2019 року зріс до 39048, 20 грн. (- 0, 50 грн. + 8377, 75 грн. + 11069, 75 грн. + 6599,20 грн. + 13002 грн.) (а.с. 15, 88)

За даними ІКП відповідачка частково погасила цей податковий борг, перерахувавши у грудні 2019 року платіжними дорученнями 25.12.2019 року 3000 грн., 27.12.2019 року - 2000 грн., 28.12.2019 року - 1600 грн., усього - 6600 грн. (а.с. 16)

Таким чином на момент звернення позивача до суду з цим позовом у серпні 2022 року недоїмка зі сплати єдиного податку за І, ІІ, ІІІ та ІУ квартали 2018 року становила 32 448, 20 грн. (39048, 20 грн. - 6600 грн.). Ці грошові зобов`язання відповідачки є узгодженими та набули статусу податкового боргу. Доказів його погашення суду не надано.

Щодо вимог про стягнення з позивачки пені зі сплати єдиного податку у сумі 8227, 64 грн., суд дійшов до таких висновків.

У пп.14.1.162 п.14.1 ст.14 ПК України визначено, що пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до пп.129.1.3 п.129.1 ст.129 ПК України нарахування пені розпочинається: при нарахуванні суми грошового зобов`язання, визначеного платником податків або податковим агентом, у тому числі у разі внесення змін до податкової звітності внаслідок самостійного виявлення платником податків помилок відповідно до статті 50 цього Кодексу, - після спливу 90 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку сплати податкового зобов`язання.

Згідно з п.129.3 статті 129 ПК України нарахування пені закінчується (крім пені, передбаченої підпунктами 129.1.2, 129.1.4 пункту 129.1 цієї статті):

129.3.1. у день зарахування коштів на відповідний рахунок органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів на відповідний рахунок платника податків та/або в інших випадках погашення податкового боргу та/або грошових зобов`язань;

129.3.2. у день проведення взаєморозрахунків непогашених зустрічних грошових зобов`язань відповідного бюджету перед таким платником податків;

129.3.3. у день запровадження мораторію на задоволення вимог кредиторів (при винесенні відповідної ухвали суду у справі про банкрутство або прийнятті відповідного рішення Національним банком України);

129.3.4. при прийнятті рішення щодо скасування або списання суми податкового боргу (його частини).

Пунктом 129.4 статті 129 ПК України передбачено, що на суми грошового зобов`язання, визначеного підпунктом 129.1.3 пункту 129.1 цієї статті (включаючи суму штрафних санкцій за їх наявності та без урахування суми пені), нараховується пеня за кожний календарний день прострочення його сплати, починаючи з 91 календарного дня, що настає за останнім днем граничного строку сплати податкового зобов`язання, включаючи день погашення, із розрахунку 100 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на кожний такий день.

З наданих позивачем ІКП та розрахунку пені вбачається, що нарахування пені на суми грошового зобов`язання, визначеного пп.129.1.3 п.129.1 ст.129 ПК України, відбулося 26.12.2019 року - 702,78 грн., 27.12.2019 року - 469, 26 грн., 28.12.2019 року - 376 грн., 16.11.2021 року - 455, 32 грн., 16.11.2021 року - 2342, 08 грн., 16.11.2021 року - 554,70 грн., 16.11.2021 року - 542, 12 грн., 16.11.2021 року - 1474, 81 грн., 16.11.2021 року - 88,28 грн., 16.11.2021 року - 1218,31 грн., 16.11.2021 року - 3, 98 грн., усього - 8227, 64 грн.

Суд не погоджується з сумами пені, нарахованими 16.11.2021 року, оскільки у цей день не відбулося зарахування коштів в рахунок погашення податкового боргу, натомість в ІКП відображено зменшення недоїмки за рахунок подання уточнюючих податкових декларацій платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця за І квартал, півріччя, три квартали 2019 року.

Суд зазначає, що обліковані в ІКП суми єдиного податку, визначені відповідачкою у податкових деклараціях платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця за І квартал 2019 року (15 529, 45 грн.), півріччя 2019 року (16 184, 45грн.), три квартали 2019 року (16839, 45 грн.) не можуть приймати участь в розрахунку податкового боргу (недоїмки), а відтак і в розрахунку пені, оскільки ці суми визначені відповідачкою помилково за періоди, коли вона не мала зобов`язань зі сплати єдиного податку.

Тому суд вважає, що з відповідачки слід стягнути пеню, нараховану на суми податкових зобов`язань з єдиного податку, не сплачених у встановлений законодавством строк, у розмірі 1548, 04 грн. Решта пені у сумі 6679,60 грн. нарахована їй безпідставно.

Загалом сума податкового боргу відповідачки зі сплати єдиного податку, з якою погоджується суд, становить 33 996, 24 грн. (32 448, 20 грн. + 1548, 04 грн.).

Відповідно до пунктів 9.1, 9.3 статті 9 ПК України податок на доходи фізичних осіб належить до загальнодержавних податків. Зарахування загальнодержавних податків та зборів до державного і місцевих бюджетів здійснюється відповідно до Бюджетного кодексу України.

Нормативи розподілу коштів податку на доходи фізичних осіб між відповідними бюджетами визначені статтями 29, 64, 64-1, 66 Бюджетного кодексу України.

Згідно з пунктом 1-2 частини 2 статті 29 Бюджетного кодексу України військовий збір, що сплачується (перераховується) згідно з пунктом 16-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України, відноситься до доходів загального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до пунктів 10.2, 10.5 статті 10 ПК України єдиний податок відноситься до місцевих податків. Зарахування місцевих податків та зборів до відповідних місцевих бюджетів здійснюється відповідно до Бюджетного кодексу України.

Згідно з пунктом 19 частини 1 статті 64, частиною 2 статті 67 Бюджетного кодексу України цей місцевий податок відноситься до доходів загального фонду місцевих бюджетів та зараховується до бюджетів місцевого самоврядування.

Тож позов про стягнення з відповідачки податкового боргу в дохід відповідних бюджетів слід задовольнити частково.

За правилами частини 2 статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Такі витрати позивачем у даній справі не понесені.

Керуючись статтями 9, 90, 242-246, 250, 251, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Головного управління ДПС у Кіровоградській області задовольнити частково.

Стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 в дохід державного та місцевих бюджетів податковий борг з податку на доходи фізичних осіб в сумі 28 995, 88 грн. (код КДБ 11010500).

Стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 в дохід державного бюджету податковий борг з військового збору в сумі 2416,32 грн. (код КДБ 11011001).

Стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 в дохід місцевого бюджету податковий борг з єдиного податку в сумі 33 996, 24 грн. (код КДБ 18050400).

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. Черниш