Справа № 640/18578/21
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2022-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Аліменка В.О.

Кузьмишиної О.М.

За участю секретаря Заміхановської Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Національного агентства з питань запобігання корупції на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 вересня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції, третя особа - Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство, НАЗК), третя особа - Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (далі - ДП «НАЕК «Енергоатом»), в якому просив:

- визнати протиправним рішення Національного агентства з питань запобігання корупції про внесення відомостей щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;

- зобов`язати Національне агентство з питань запобігання корупції вилучити з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення відомості щодо ОСОБА_1 .

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 вересня 2022 року адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправними дії Національного агентства з питань запобігання корупції, які виявилися у внесенні відомостей стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення. Зобов`язано Національне агентство з питань запобігання корупції вилучити з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення відомості стосовно ОСОБА_1 , як помилкові. В іншій частині відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, відповідач - Національне агентство з питань запобігання корупції звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт вказує, що ДП «НАЕК «Енергоатом» наказом від 07.09.2020 № 973-к притягнуто ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за недотримання вимог п. 4.1.28 та 4.1.29 Посадової інструкції, що, у свою чергу, є порушенням прав уповноважених осіб Національного агентства на проведення перевірок, передбачених п. 7 ч. 1 ст. 12 та ч. 2 ст. 13 Закону України «Про запобігання корупції», а також, законодавчих вимог та процедур щодо забезпечення їх проведення, визначених п. 4 розділу IV Порядку проведення перевірок організації роботи із запобігання і виявлення корупції. Отже, на переконання апелянта, Винність позивача у допущенні порушень п. 7 ч. 1 ст. 12 та ч. 2 ст. 13 Закону України «Про запобігання корупції», встановлено чинним наказом ДП «НАЕК «Енергоатом» від 07.09.2020 № 973-к «Про застосування дисциплінарного стягнення». Крім того, апелянт зазначає про відсутність порушеного права позивача та невірно обраний спосіб захисту.

25 листопада 2022 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від третьої особи - Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.

28 листопада 2022 року до суду апеляційної інстанції від позивача - ОСОБА_1 надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.

Згідно ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, які з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, з метою проведення позапланової перевірки організації роботи із запобігання і виявлення корупції в ДП «НАЕК «Енергоатом» НАЗК видано Направлення від 12.08.2020 року №23-07/5/20.

Водночас, при пред`явленні посадовими особами НАЗК Направлення, тимчасово виконуючим обов`язки ДП «НАЕК «Енергоатом» ОСОБА_2 не допущено уповноважених осіб НАЗК до проведення перевірки, про що складено Акт про недопущення до проведення позапланової перевірки від 17.08.2020 року за підписами голови комісії НАЗК ОСОБА_3 та т.в.о. ДП «НАЕК «Енергоатом» ОСОБА_2 із зауваженнями останнього щодо строків та підстав проведення перевірки, викладеними т.в.о. ДП «НАЕК «Енергоатом» ОСОБА_2 на окремому аркуші.

В свою чергу, НАЗК винесено Припис від 19.08.2020 року №23-04/28/20, яким встановлено порушення ОСОБА_2 пункту 7 частини першої статті 12 та частини другої статті 13 Закону України «Про запобігання корупції». На підставі частини другої статті 12 Закону України «Про запобігання корупції», припис винесено керівнику ОСОБА_2 з вимогою усунути порушення пункту 7 частини першої статті 12 та частини другої статті 13 Закону України «Про запобігання корупції», допустивши уповноважених осіб НАЗК до проведення перевірки згідно з Направленням на перевірку від 12.08.2020 року №23-07/5/20.

Листом ДП «НАЕК «Енергоатом» від 28.08.2020 року №11438/34 «Про проведення перевірки» повідомлено НАЗК про готовність допустити уповноважених осіб до проведення перевірки організації роботи із запобігання і виявлення корупції в ДП «НАЕК «Енергоатом».

Наказом ДП «НАЕК «Енергоатом» від 07.09.2020 року №973-к «Про застосування дисциплінарного стягнення», у преамбулі вказаного наказу зазначено, що ДП «НАЕК «Енергоатом» отримано припис НАЗК від 19.08.2020 року №23-04/28/20 про усунення порушень пункту 7 частини першої статті 12 та частини другої статті 13 Закону України «Про запобігання корупції», підставою для винесення якого стало недопущення до проведення позапланової перевірки відповідно до Направлення від 12.08.2020 року №23-07/5/20, про що складено Акт про недопущення до проведення перевірки від 17.08.2020 року. Вказані у приписі НАЗК порушення вчинені з вини тимчасово виконуючого обов`язки директора із запобігання і протидії корупції ОСОБА_1 , що він визнає у своїх поясненнях.

Враховуючи викладене, у наказній частині вказано: за порушення трудової дисципліни, яке виявилося у неналежному виконанні своїх посадових обов`язків, передбачених пункту 4.1.28 та пунктом 4.1.29 Посадової інструкції директора із запобігання і протидії корупції - радника президента ІП-К.6.34.001-19, ОСОБА_1 , тимчасово виконуючому обов`язки директора із запобігання і протидії корупції, оголосити догану.

Листом ДП «НАЕК «Енергоатом» від 07.09.2020 року №11873/07 до НАЗК направлено копію наказу від 07.09.2020 року №973-к «Про застосування дисциплінарного стягнення».

Рішенням Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням 47 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень Закону України «Про запобігання корупції», Кримінального кодексу України від 27.10.2020 року № 13-р/2020 (справа № 1-24/2020(393/20)) визнано такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними): пункти 6, 8 частини першої статті 11, пункти 1, 2, 6-10-1, 12, 12-1 частини першої, частини другу - п`яту статті 12, частину другу статті 13, частину другу статті 13-1, статтю 35, абзаци другий, третій частини першої статті 47, статті 48-51, частини другу, третю статті 52, статтю 65 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII зі змінами; статтю 366-1 Кримінального кодексу України. Пункти 6, 8 частини першої статті 11, пункти 1, 2, 6-10-1, 12, 12-1 частини першої, частини друга - п`ята статті 12, частина друга статті 13, частина друга статті 13-1, стаття 35, абзаци другий, третій частини першої статті 47, статті 48-51, частини друга, третя статті 52, стаття 65 Закону України „Про запобігання корупції" від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII зі змінами, стаття 366-1 Кримінального кодексу України, визнані неконституційними, втрачають чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

Листом НАЗК від 16.11.2020 року №23-04/61585/20 «Щодо позапланової перевірки» (вх. ДП «НАЕК «Енергоатом» від 16.11.2020 року №25799) повідомлено ДП «НАЕК «Енергоатом», що у зв`язку з прийняттям Конституційним Судом України рішення від 27.10.2020 року №13-р/2020, позапланова перевірки організації роботи із запобігання і виявлення корупції у ДП «НАЕК «Енергоатом», яка проводилася на підставі пункту 7 частини першої статті 12 Закону України «Про запобігання корупції», припинена.

Водночас, НАЗК повідомлено ДП «НАЕК «Енергоатом» про порушення, встановлені під час цієї перевірки до дня прийняття рішення Конституційного Суду України. Зокрема, у листі НАЗК зазначено, що при направленні до НАЗК копій розпорядчих документів про накладення на 3 осіб дисциплінарного стягнення за вчинення пов`язаного з корупцією правопорушення ДП «НАЕК «Енергоатом» порушено вимоги частини першої статті 59 Закону та пункту 4 розділу II Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 09.02.2018 року № 166 (документи стосовно 2 осіб направлено несвоєчасно, стосовно 1 особи - не в повному обсязі, що унеможливило внесення відомостей до Реєстру).

Наказом ДП «НАЕК «Енергоатом» від 01.12.2020 року №983 «Про проведення службового розслідування» створено комісію у відповідному складі для проведення службового розслідування щодо інформації, викладеної у службовій записці першого заступника виконавчого директора з правового забезпечення від 25.11.2020 року №10-17/2343 щодо листа НАЗК від 16.11.2020 року №23-04/61585/20 щодо позапланової перевірки ДП «НАЕК «Енергоатом» (термін проведення перевірки з 01.12.2020 року по 14.01.2021 року).

Наказом ДП «НАЕК «Енергоатом» від 10.12.2020 року №1371-к «Про дострокове зняття дисциплінарного стягнення» достроково знято догану, оголошену наказом ДП «НАЕК «Енергоатом» від 07.09.2020 року №973-к «Про застосування дисциплінарного стягнення» заступнику директора із запобігання і протидії корупції - начальнику відділу протидії корупції ОСОБА_1 , який тимчасово виконував обов`язки директора із запобігання і протидії корупції - радника президента.

За результатами проведення службового розслідування, ДП «НАЕК «Енергоатом» складено Акт від 14.01.2021 року, згідно із пунктом 7 якого, в частині питання порушення частини першої статті 59 Закону України «Про запобігання корупції» та пункту 4 розділу II Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 09.02.2018 року № 166, встановлено, що у ДП «НАЕК «Енергоатом» відсутні підстави для направлення до НАЗК інформаційної картки стосовно ОСОБА_1 , оскільки, він не притягався наказом від 07.09.2020 року №973-к до дисциплінарної відповідальності за корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення.

Зокрема, у Акті зауважено про виключність повноважень керівника підприємства щодо прийняття рішень про допуск або недопуск НАЗК до перевірки, в той час, як ОСОБА_1 такими повноваженнями не наділено.

15 лютого 2021 року НАЗК звернулося до ДП «НАЕК «Енергоатом» із листом №23-06/8527/21 (такого до матеріалів справи сторонами не долучено) щодо питання направлення інформаційної картки, зокрема, стосовно ОСОБА_1 ..

У відповідь на вказаний лист ДП «НАЕК «Енергоатом» листом від 26.02.2021 року № 01-2643/07-вих «Про надання інформації та документів» надало НАЗК копію наказу від 10.12.2020 року №1371-к «Про дострокове зняття дисциплінарного стягнення» та Інформаційну картку ОСОБА_1 , в якій зазначено: реквізити документа про накладення дисциплінарного стягнення «Наказ ДП «НАЕК «Енергоатом» від 07.09.2020 року №973-к «Про застосування дисциплінарного стягнення», способом вчинення дисциплінарного проступку: «порушення пункту 4.1.28 та пункту 4.1.29 Посадової інструкції директора із запобігання і протидії корупції - радника президента ІП-К.6.34.001-19, яке виявилося у неналежному виконанні своїх посадових обов`язків, а саме недопущення до проведення позапланової перевірки НАЗК відповідно до направлення на перевірку від 12.08.2020 року №23-07/5/20», підставою та датою скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення: «Виконання необхідного комплекту заходів для усунення виявлених недоліків у роботі, наказ ДП «НАЕК «Енергоатом» від 10.12.2020 року №1371-к».

Водночас, 01.03.2021 року до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення НАЗК внесено відомості про ОСОБА_1 , як про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення. Способом вчинення дисциплінарного корупційного проступку визначено порушення вимог пункту 7 частини першої статті 12 та частини другої статті 13 Закону України «Про запобігання корупції», вид дисциплінарного стягнення - догана.

Не погодившись із діями щодо внесення стосовно себе до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, ОСОБА_1 подано скаргу до НАЗК, яку листом НАЗК від 16.04.2021 року №130-26/23755/21 залишено без задоволення, у зв`язку із відсутністю підстав для вжиття заходів реагування.

Не погоджуючись з вищевказаними діями відповідача, позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Законом України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII (далі - Закон №1700-VII, у редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин) визначено правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Частиною 1 статі 4 вищевказаного Закону визначено, що Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Відповідно до частини 1 статті 59 Закону №1700-VII, відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, що формується та ведеться Національним агентством. Відомості про осіб, які входять до особового складу органів, що провадять оперативно-розшукову або розвідувальну чи контррозвідувальну діяльність, належність яких до вказаних органів становить державну таємницю, та яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних правопорушень, вносяться до розділу з обмеженим доступом Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, порядок його формування та ведення затверджуються Національним агентством.

Відомості про фізичних осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів з дня надходження з Державної судової адміністрації України до Національного агентства електронної копії рішення суду, яке набрало законної сили, з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Відомості про накладення дисциплінарного стягнення за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів з дня надходження до Національного агентства від кадрової служби державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, а також підприємства, установи та організації завіреної в установленому порядку паперової копії наказу про накладення дисциплінарного стягнення.

Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення затверджене Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції 09.02.2018 року № 166 та зареєстроване в Міністерстві юстиції України 21.03.2018 року за № 345/31797 (далі - Положення № 166).

Відповідно до п.п. 1-3 розділу І Положення № 166, це положення визначає порядок -формування, ведення Національним агентством з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі - Реєстр), та надання відомостей з нього.

Реєстр - електронна база даних, яка містить відомості про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Реєстр ведеться з метою: 1) забезпечення єдиного обліку осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення; 2) забезпечення в установленому порядку проведення спеціальної перевірки відомостей стосовно осіб, які претендують на зайняття посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, та посад з підвищеним корупційним ризиком; 3) аналізу відомостей про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, з метою визначення сфер державної політики та посад, пов`язаних з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, з найбільш корупційними ризиками, а також формування та реалізації державної антикорупційної політики; 4) аналізу відомостей про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Відповідно до п. 4 розділу І Положення № 166, держатель та адміністратор Реєстру - Національне агентство.

Пунктом 7 розділу І Положення № 166 передбачено, що реєстратором Реєстру (далі - Реєстратор) є самостійний структурний підрозділ апарату Національного агентства, що вносить або вилучає відомості про:

1) фізичних осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної та цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень;

2) юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Згідно з п. 1, 2 розділу ІІ Положення № 166, внесенню до Реєстру підлягають відомості про осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Підставою для внесення Реєстратором відомостей про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, є: 1) електронна копія рішення суду, яке набрало законної сили, з Єдиного державного реєстру судових рішень; 2) засвідчена в установленому порядку паперова копія розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення.

Таким чином, внесенню до Реєстру підлягають відомості про осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних правопорушень. Підставою внесення відомостей до Реєстру є рішення суду, яке набрало законної сили або розпорядчий документ про накладення дисциплінарного стягнення.

Пунктом 4 розділу ІІ Положення № 166 передбачено, що кадрові служби органів державної влади, органів місцевого самоврядування, а також підприємств, установ та організацій, посадові особи яких є суб`єктами відповідальності за корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом п`яти робочих днів з дня підписання розпорядчого документа про накладення на особу дисциплінарного стягнення або скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення зобов`язані надати Реєстратору електронну та засвідчену в установленому порядку паперову копію відповідного розпорядчого документа разом з інформаційною карткою до розпорядчого документа про накладення (скасування розпорядчого документа про накладення) дисциплінарного стягнення на особу за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень.

Як вбачається з матеріалів справи, 01 березня 2021 року до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення НАЗК внесено відомості про ОСОБА_1 , як про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення.

Способом вчинення дисциплінарного корупційного проступку визначено порушення вимог пункту 7 частини першої статті 12 та частини другої статті 13 Закону України «Про запобігання корупції», вид дисциплінарного стягнення - догана.

З даного приводу, слід зазначити наступне.

Пунктом 7 частини 1 статті 12 Закону № 1700-VII передбачено, що Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має такі права, зокрема, проводити перевірки організації роботи із запобігання і виявлення корупції в державних органах, органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування, юридичних особах публічного права та юридичних особах, зазначених у частині другій статті 62 цього Закону, зокрема щодо підготовки та виконання антикорупційних програм, створення та функціонування внутрішніх і регулярних каналів повідомлення про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень цього Закону, захисту викривачів.

У відповідності до ч. 2 ст. 12 Закону № 1700-VII, у випадках виявлення порушення вимог цього Закону щодо етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, захисту викривачів або іншого порушення цього Закону Національне агентство вносить керівнику відповідного органу, підприємства, установи, організації припис щодо усунення порушень законодавства, проведення службового розслідування, притягнення винної особи до встановленої законом відповідальності.

Припис Національного агентства є обов`язковим для виконання. Про результати виконання припису Національного агентства посадова особа, якій його адресовано, інформує Національне агентство упродовж десяти робочих днів з дня одержання припису.

Частиною 2 статті 13 Закону №1700-VII закріплено, що уповноважені особи Національного агентства мають право:

- безперешкодно входити до приміщень державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, юридичних осіб публічного права та юридичних осіб, зазначених у частині другій статті 62 цього Закону, за службовим посвідченням та мати доступ до документів та інших матеріалів, необхідних для проведення перевірки;

- вимагати необхідні документи та іншу інформацію, у тому числі з обмеженим доступом, у зв`язку з реалізацією своїх повноважень;

- отримувати в межах своєї компетенції письмові пояснення від посадових осіб та службових осіб державних органів, органів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, громадян та їх об`єднань;

- відповідно до розподілу обов`язків складати протоколи про адміністративні правопорушення у справах, що належать до компетенції Національного агентства;

- представляти Національне агентство в судах у порядку, встановленому законом;

- проводити перевірки з питань, які цим Законом віднесено до повноважень Національного агентства. Розподіл обов`язків з проведення перевірок між уповноваженими особами Національного агентства здійснюється автоматизовано відповідно до порядку, визначеного Головою Національного агентства.

Порядок проведення перевірок організації роботи із запобігання і виявлення корупції затверджено наказом Національного агентства від 27.05.2020 року №223/20 (далі - Порядок №223/20).

Розділом ІІІ Порядку №223/20 визначено процедуру проведення перевірко.

Відповідно до п. 1 розділу ІІІ Порядку №223/20, уповноважена особа проводить перевірку на підставі направлення на перевірку.

Згідно п. 2 розділу ІІІ Порядку №223/20, одночасно з пред`явленням направлення на перевірку уповноважена особа може звернутися до об`єкта з письмовим запитом про надання інформації, у тому числі з обмеженим доступом, документів та інших матеріалів або засвідчених в установленому порядку їх копій, необхідних для проведення перевірки (далі - матеріали).

Пунктом 3 розділу ІІІ Порядку №223/20 передбачено, що у разі якщо уповноважену особу не допускають до проведення перевірки, перешкоджають її проведенню, у тому числі не надають необхідні для її проведення матеріали, уповноважена особа складає акт про недопущення до проведення планової (позапланової) перевірки (далі - акт про недопущення до перевірки) за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку у двох примірниках.

Акт про недопущення до перевірки надається керівнику об`єкта для ознайомлення. Після ознайомлення з актом про недопущення до перевірки керівник об`єкта повертає один примірник уповноваженій особі.

У разі відмови керівника об`єкта від ознайомлення з актом про недопущення до перевірки уповноважена особа робить у такому акті відповідну відмітку і направляє об`єкту поштою (рекомендованим листом з повідомленням про вручення або урядовим фельд`єгерським зв`язком) один примірник.

На підставі акта про недопущення до перевірки Національне агентство вносить керівнику об`єкта припис щодо усунення порушень законодавства.

Перевірка зупиняється з дня складення акта про недопущення до перевірки. Зупинення перевірки перериває строк її проведення.

Перевірка поновлюється з дня отримання Національним агентством від об`єкта інформації про виконання припису, про що робиться відмітка у направленні на перевірку.

Отже, з аналізу ч. 2 ст. 12 Закону №1700-VII та розділу ІІІ Порядку №223/20 можна зробити висновок про те, що на стадії допуску до перевірки уповноважених осіб Національного агентства, повноважною та відповідальною особою щодо прийняття рішення допуску чи недопуску перевіряючих є саме керівник об`єкту перевірки.

При цьому, у разі недопуску уповноважених осіб Національного агентства до перевірки, припис, як своєрідний захід реагування на порушення об`єктом перевірки права НАЗК, передбаченого пунктом 7 частини першої статті 12 Закону №1700-VII, вноситься безпосередньо керівнику об`єкта перевірки.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що на стадії допуску уповноважених осіб НАЗК до перевірки єдиною відповідальною особою за прийняття рішення про допуск чи не допуск останніх є керівник об`єкта перевірки.

Матеріали справи свідчать, що на день складання Акта про недопущення до проведення позапланової перевірки від 17.08.2020 року, позивач ОСОБА_1 перебував на посаді тимчасово виконуючого обов`язки директора із запобігання і протидії корупції - радника президента ДП «НАЕК «Енергоатом».

Водночас, на посаді тимчасово виконуючого обов`язки президента ДП «НАЕК «Енергоатом» перебував ОСОБА_2 , яким безпосередньо прийнято рішення про недопуск до проведення перевірки уповноважених осіб НАЗК, згідно з його власноручним підписом на Акті перевірки та письмових зауваженнях до цього Акта.

Наказом ДП «НАЕК «Енергоатом» від 07.09.2020 року №973-к «Про застосування дисциплінарного стягнення» за порушення трудової дисципліни, яке виявилося у неналежному виконанні своїх посадових обов`язків, передбачених пунктом 4.1.28 та пунктом 4.1.29 Посадової інструкції директора із запобігання і протидії корупції - радника президента ІП-К.6.34.001-19, ОСОБА_1 , тимчасово виконуючому обов`язки директора із запобігання і протидії корупції, оголошено догану.

Слід зазначити, що посадові обов`язки позивача згідно з зайнятою ним тимчасово посадою встановлені Посадовою інструкцією директора запобігання і протидії корупції - радника президента ІП-К.6.34.001-19.

Відповідно до п. 4.1.28 Посадової інструкції, директор із запобігання і протидії корупції - радника президента зобов`язаний брати участь у співпраці з органами державної влади, органами місцевого самоврядування, іншими юридичними особами, неурядовими та/або міжнародними організаціями з питань запобігання корупції.

Пунктом 4.1.29 Посадової інструкції визначено, що директор із запобігання і протидії корупції - радника президента зобов`язаний забезпечувати взаємодію з контролюючими та правоохоронними органами в порядку, встановленому в Компанії, та відповідно до вимог чинного законодавства.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, згідно Закону №1700, допуск до перевірки уповноваженими особами НАЗК здійснюється лише керівником об`єкту перевірки, яким, в даному випадку, є тимчасово виконуючий обов`язки президента ДП «НАЕК «Енергоат» ОСОБА_2, та ці повноваження є виключно його.

Таким чином, до ОСОБА_1 , як посадової особи ДП «НАЕК «Енергоатом» тимчасово виконуючого обов`язки директора із запобігання і протидії корупції - радника президента, не могло бути застосовано жодних негативних наслідків за дії, які спричинили недопуск уповноважених осіб НАЗК до перевірки безпосередньо НАЗК.

Крім того, слід наголосити, що пунктом 7 частини 1 статті 12 Закону №1700-VII встановлені саме права Національного агентства, а частиною 2 статті 13 Закону №1700-VII встановлені права уповноважених осіб Національного агентства.

Водночас, в контексті прав, встановлених п. 7 ч. 1 ст. 12 та ч. 2 ст. 13 Закону №1700-VII, уповноважені особи Національного агентства наділені повноваженнями вносити керівнику відповідного підприємства обов`язкові для виконання приписи.

В той же час, як вірно зазначено судом першої інстанції, вимог, заборон та обмежень пункт 7 частини першої статті 12 Закону №1700-VII не містить, як і не містить вимог, заборон та обмежень частина друга статті 13 Закону №1700-VII.

Беручи до уваги викладене, у зв`язку із тим, що вказані положення, на які посилається відповідач, не містять вимог, заборон та обмежень, які мають бути дотримані об`єктами перевірки та їх посадовими особами, законодавцем передбачено процедуру винесення припису у зв`язку із недопуском уповноважених осіб НАЗК до перевірки, що і є єдиним рішенням НАЗК внаслідок настання таких обставин.

Відповідно до ст. 188-46 КУпАП, невиконання законних вимог (приписів) Національного агентства з питань запобігання корупції тягнуть за собою накладення штрафу від ста до двохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таким чином, згідно Закону №1700-VII, у разі невиконання припису НАЗК таку адміністративну відповідальність несе саме керівник органу, підприємства, установи, організації. Припис є обов`язковим до виконання, тобто, є вимогою, передбаченою частиною другою статті 12 Закону №1700-VII, та невиконання якого тягне за собою наслідки застосування до керівника адміністративної відповідальності.

З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що у разі, якщо припис не виконано керівником, та є відповідне рішення уповноваженого органу про адміністративну відповідальність останнього на підставі статті 188-46 КУпАП, яким підтверджено вчинення адміністративного правопорушення, таке може вважатися правопорушенням, пов`язаним з корупцією, в розумінні дефініції, викладеної у частині першій статті 1 Закону №1700-VII.

Так, апелянт посилається на те, що ДП «Енергоатом» наказом від 07.09.2020 № 973-к притягнуто ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за недотримання вимог п. 4.1.28 та 4.1.29 Посадової інструкції, що, у свою чергу, є порушенням прав уповноважених осіб Національного агентства на проведення перевірок, передбачених п. 7 ч. 1 ст. 12 та ч. 2 ст. 13 Закону №1700-VII, а також, законодавчих вимог та процедур щодо забезпечення їх проведення, визначених п. 4 розділу IV Порядку №223/20.

Отже, на переконання апелянта, винність позивача у допущенні порушень п. 7 ч. 1 ст. 12 та ч. 2 ст. 13 Закону України «Про запобігання корупції», встановлено чинним наказом ДП «НАЕК «Енергоатом» від 07.09.2020 № 973-к «Про застосування дисциплінарного стягнення».

Колегія суддів не погоджується з такими доводами апелянта та вважає їх помилковими, з огляду на наступне.

Так, наказом ДП «НАЕК «Енергоатом» від 07.09.2020 № 973-к притягнуто ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за недотримання вимог п. 4.1.28 та 4.1.29 Посадової інструкції директора із запобігання і протидії корупції - радника президента ІП-К.6.34.001-19.

Водночас, суд апеляційної інстанції акцентує увагу на тому, що ДП «НАЕК «Енергоатом» не встановлено правопорушення, пов`язаного з корупцією у діях позивача, як директора із запобігання і протидії корупції - радника президента за посадою.

Із змісту пунктів 4.1.28 та 4.1.29 Посадової інструкції вбачається, що вони не тотожні змісту пункту 7 частини 1 статті 12 та частини 2 статті 13 Закону №1700-VII.

При цьому, згадка у вказаних пунктах Посадової інструкції про обов`язок директора із запобігання і протидії корупції - радника президента щодо співпраці та взаємодії із відповідними суб`єктами з питань запобігання корупції не охоплює повноваження щодо допуску уповноважених осіб НАЗК до проведення перевірки, оскільки такі належать лише керівнику ДП «НАЕК «Енергоатом».

Отже, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що Національним агентством фактично здійснено трактування резолютивної (наказної) частини наказу на власний розсуд, в той час, як преамбула наказу хоч і стосується роз`яснення обставин, що передували застосуванню дисциплінарного стягнення, а саме, винесення припису НАЗК внаслідок дій позивача, водночас, з приписів Закону №1700-VII є зрозумілим те, що позивач не може бути суб`єктом притягнення до відповідальності за прийняте керівником рішення про недопущення уповноважених осіб НАЗК до проведення перевірки.

Крім того, резолютивна частина наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності не містить посилань на порушення позивачем вимоги, обмеження чи заборон Закону №1700-VII, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Водночас, розпорядчий документ про застосовування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення на підставі пункту 7 частини першої статті 12 та частини другої статті 13 Закону №1700-VII у матеріалах справи відсутній та апелянтом не надано.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відомості стосовно позивача, викладені у наказі ДП «НАЕК «Енергоатом» від 07.09.2020 року №973-к «Про застосування дисциплінарного стягнення», не могли бути підставою для внесення останніх у Реєстр, оскільки, порушення Посадової інструкції не є корупційним, або пов`язаним із корупцією правопорушенням.

Доводи апелянта про відсутність порушеного права позивача та невірно обраний спосіб захисту, колегія суддів вважає необгрунтованими, з огляду на наступне.

Частиною 2 статті 59 Закону №1700-VII визначено, що інформація з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, про внесення відомостей про особу до зазначеного реєстру або про відсутність відомостей про таку особу подається:

на запит державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування з метою проведення спеціальної перевірки відомостей про осіб, які претендують на зайняття посад, пов`язаних з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування;

на запит правоохоронних органів у разі необхідності отримання такої інформації в рамках кримінального або адміністративного провадження або на запит прокурора в рамках здійснення нагляду за додержанням вимог і застосуванням законів;

у разі звернення фізичної особи (уповноваженої нею особи) або уповноваженого представника юридичної особи щодо отримання відомостей про себе або юридичну особу, яку він представляє.

За приписами частини 3 статті 59 Закону №1700-VII, Національне агентство забезпечує оприлюднення на своєму офіційному веб-сайті відомостей з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів після їх внесення до реєстру.

Таким чином, наявність відкритих відомостей у Реєстрі дійсно можуть спричинювати негативний вплив на життя та професійну діяльність позивача, як особи, яка не вчинила порушення, пов`язаних з корупцією на підставі від 07.09.2020 року №973-к.

Враховуючи вищезазначене, судом першої інстанції правомірно визнано протиправними дії Національного агентства з питань запобігання корупції, які виявилися у внесенні відомостей стосовно позивача до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення та зобов`язано відповідача вилучити так і відомості з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, як помилкові.

Решта доводів та заперечень апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про часткову обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 та наявність правових підстав для їх часткового задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Національного агентства з питань запобігання корупції залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 вересня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Аліменко В.О.

Кузьмишина О.М.

Повний текст постанови виготовлено 05.12.2022 р.