Справа № 380/15431/22
Суддя: Лунь Зоряна Іванівна
Дата ухвалення: 2022-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2022 року

справа №380/15431/22

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Лунь З.І. розглянув у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії.

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області (місцезнаходження: 79007, м.Львів, пл. Генерала Григоренка, 3, ), в якому просить суд:

-визнати протиправними дії Головного управління Національної поліції у Львівській області щодо неналежного розгляду звернення ОСОБА_1 від 29.08.2022;

-зобов`язати Головне управління Національної поліції у Львівській області розглянути звернення ОСОБА_1 від 29.08.2022 з урахуванням висновків суду.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що на його клопотання від 29.08.2022 про проведення службового розслідування за фактом протиправних дій поліцейського, не було надано відповіді по суті звернення, не було вирішене поставлене клопотання (прохання) та не було надано законодавчо вмотивованої відмови у задоволенні чи відхиленні клопотання. Відтак вважає, що відповідач неналежно розглянув звернення, оскільки не прийняв жодного рішення за результатами розгляду клопотань позивача, а надана відповідь є за своєю суттю формальністю, адже відповідачем не надано обґрунтованих відповідей на поставлене заявником питання з посиланням на відповідні нормативно - правові акти, та, відповідно, не розглянуто по суті питання, з якими позивач звернувся до Головного управління Національної поліції у Львівській області.

Ухвалою суду від 01.11.2022 відкрито спрощене провадження в адміністративній справі та запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали подати відзив на позовну заяву.

18.11.2022 представник позивача в додаткових поясненнях вказав, що у відповідача строк подачі на відзив сплив 16.11.2022.

Заперечуючи позовні вимоги, представник відповідача подав відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог. Свої заперечення обґрунтовує тим, що заяву позивача від 28.08.2022 розглянуто з дотриманням строку, встановленого ст.20 Закону України «Про звернення громадян». ГУНП у Львівській області розглянуто звернення позивача по суті. Проте, на думку позивача, під час розгляду його звернення ГУНП у Львівській області не провело об`єктивної та всебічної перевірки викладених фактів, надавши відповідь на звернення, яка є неповною та необ`єктивною. У зверненні від 28.08.2022 позивач просив: встановити поліцейського, якому належить жетон 78919 та який 28.08.2022 о 10 год здійснив обмеження та порушення прав ОСОБА_1 ; провести розслідування за фактом порушення поліцейським ст.34 Конституції України, ст. 3, 5, 6 Закону України «Про інформацію», Наказу МВС №1026 від 18.12.2018, ст. ст. 7, 8, 18 Закону України «Про Національну поліцію», притягнути поліцейського до встановленої законом відповідальності, надати висновок службового розслідування та копію наказу. На звернення ГУНП у Львівській області повідомлено позивача, що «... звернення щодо неправомірних дій працівників поліції Яворівського РВП ГУНП у Львівській області, уважно розглянуто. В ході проведеної перевірки фактів які б вказували на неналежне виконання службових обов`язків чи порушень норм та стандартів в законності роботи працівниками ВРПП Яворівського РВП ГУНП у Львівській області не встановлено». Згідно з абз.2 п.1 Розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 (далі - Порядок № 893), підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. У цьому контексті ГУНП у Львівській області вважає, що звернення позивача розглянуто відповідачем з дотриманням вимог Закону України «Про звернення громадян», а саме розглянуто у встановлені законом строки та надано вичерпну відповідь на питання, викладені у клопотанні про проведення службового розслідування. У зв`язку з цим, вважає, що твердження позивача про те, що відповідач під час розгляду його звернення не провів об`єктивної та всебічної перевірки викладених у ньому фактів, надавши відповідь на звернення, яка суперечить чинному законодавству та є неповною, є безпідставними. З наведених підстав відповідач просив відмовити у задоволенні адміністративного позову повністю.

Представник позивача подав через електронний суд заяву, в якій просив повернути без розгляду поданий відповідачем відзив на позов як такий, що поданий із пропуском строку, що встановлений КАС України.

Інші заяви по суті справи до суду не надходили.

Суд установив таке.

29.08.2022 ОСОБА_1 звернувся через свого представника - адвоката Золотухіна О.О., в Головне управління Національної поліції у Львівській області із клопотанням про проведення службового розслідування за фактом протиправних дій поліцейського.

У своєму клопотанні заявник зазначив, що 28.08.2022 о 10:00 год. на автомобільній дорозі Львів-Краковець (28 км) ОСОБА_1 зупинив екіпаж поліцейських Яворівського РВП. Номер нагрудного жетону поліцейського 78919. Патрульний вів себе зверхньо та зухвало та порушив наступні норми: 1) всупереч Наказу МВС №1026 від 18.12.2018 у поліцейського був відсутній відеореєстратор. Лише на вимогу заявника поліцейський повернувся за ним до службового автомобіля. Факт відсутності відеореєстратора підтверджується фото, які долучені у додатку; 2) всупереч ст. 34 Конституції України та Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський у категоричній та зухвалій манері заборонив проводити зйомку розгляду адміністративної справи, яку він проводив за фактом ніби-то порушення. Поліцейський погрожував вилучити телефон.

Оскільки чинними нормативно-правовими актами чітко передбачено обов`язок поліцейських дотримання вказаних позивачем (заявником ОСОБА_1 ) норм законів, які поліцейські порушили, позивач у своєму клопотанні просив:

-встановити поліцейського, якому належить жетон 78919 та який 28.08.2022 о 10:00год здійснив обмеження та порушення прав ОСОБА_1 ;

-провести розслідування за фактом порушення поліцейським ст.34 Конституції України, ст. 3, 5, 6 Закону України «Про інформацію», Наказу МВС №1026 від 18.12.2018, ст. ст. 7, 8, 18 Закону України «Про Національну поліцію»;

-притягнути поліцейського до встановленої законом відповідальності;

-надати висновок службового розслідування та копію наказу.

На своє клопотання позивач отримав відповідь від 15.09.2022 за вих.№3-09/64/01 від Яворівського районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області.

На думку позивача, у листі немає відповідей на жодне поставлене позивачем питання (клопотання, прохання), а сама відповідь надана відділом на який й скаржився позивач.

Вважаючи бездіяльність ГУ НП у Львівській області та надану відповідь Яворівського районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області протиправною, позивач звернувся з відповідним позовом до суду.

При вирішенні спору по суті суд зазначає таке.

Стаття 40 Конституції України передбачає, що усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про звернення громадян» від 02.10.1996 №393/96-ВР (далі Закон України №393/96 ВР) громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Згідно з частиною 3 статті 3 Закону України №393/96 ВР заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.

Відповідно до частини 1 статті 15 Закону України №393/96 ВР органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань).

Відповідь за результатами розгляду заяв (клопотань) в обов`язковому порядку дається тим органом, який отримав ці заяви і до компетенції якого входить вирішення порушених у заявах (клопотаннях) питань, за підписом керівника або особи, яка виконує його обов`язки. Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у заяві (клопотанні), доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення (частини 3-4 статті 15 Закону України №393/96 ВР).

Статтею 18 Закону України №393/96 ВР передбачено, що громадянин, який звернувся із заявою чи скаргою до органів державної влади, місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, засобів масової інформації, посадових осіб, має право:

-особисто викласти аргументи особі, що перевіряла заяву чи скаргу, та брати участь у перевірці поданої скарги чи заяви;

-знайомитися з матеріалами перевірки;

-подавати додаткові матеріали або наполягати на їх запиті органом, який розглядає заяву чи скаргу;

-бути присутнім при розгляді заяви чи скарги;

-користуватися послугами адвоката або представника трудового колективу, організації, яка здійснює правозахисну функцію, оформивши це уповноваження у встановленому законом порядку;

-одержати письмову відповідь про результати розгляду заяви чи скарги;

-висловлювати усно або письмово вимогу щодо дотримання таємниці розгляду заяви чи скарги;

-вимагати відшкодування збитків, якщо вони стали результатом порушень встановленого порядку розгляду звернень.

Статтею 19 Закону України №393/96 ВР передбачені обов`язки, зокрема, органу державної влади при розгляді скарги, а саме:

-об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги;

-у разі прийняття рішення про обмеження доступу громадянина до відповідної інформації при розгляді заяви чи скарги скласти про це мотивовану постанову;

-на прохання громадянина запрошувати його на засідання відповідного органу, що розглядає його заяву чи скаргу;

-скасовувати або змінювати оскаржувані рішення у випадках, передбачених законодавством України, якщо вони не відповідають закону або іншим нормативним актам, невідкладно вживати заходів до припинення неправомірних дій, виявляти, усувати причини та умови, які сприяли порушенням;

-забезпечувати поновлення порушених прав, реальне виконання прийнятих у зв`язку з заявою чи скаргою рішень;

-письмово повідомляти громадянина про результати перевірки заяви чи скарги і суть прийнятого рішення;

-вживати заходів щодо відшкодування у встановленому законом порядку матеріальних збитків, якщо їх було завдано громадянину в результаті ущемлення його прав чи законних інтересів, вирішувати питання про відповідальність осіб, з вини яких було допущено порушення, а також на прохання громадянина не пізніш як у місячний термін довести прийняте рішення до відома органу місцевого самоврядування, трудового колективу чи об`єднання громадян за місцем проживання громадянина;

-у разі визнання заяви чи скарги необґрунтованою роз`яснити порядок оскарження прийнятого за нею рішення;

-не допускати безпідставної передачі розгляду заяв чи скарг іншим органам;

-особисто організовувати та перевіряти стан розгляду заяв чи скарг громадян, вживати заходів до усунення причин, що їх породжують, систематично аналізувати та інформувати населення про хід цієї роботи.

Суд при перевірці дотримання відповідачем обов`язків при розгляді клопотання позивача, встановив таке.

Позивач звернувся до відповідача із клопотанням від 29.08.2022 щодо проведення службового розслідування за фактом протиправних дій поліцейського.

За результатами розгляду клопотання позивача від 29.08.2022 відповідач листом від 15.22.2019 № 3-09/64/01 повідомив позивача про те, що в ході проведеної перевірки фактів які б вказували на неналежне виконання службових обов`язків чи порушення норм та стандартів в законності роботи працівниками ВРПП Яворівського РВП ГУНП Львівській області не встановлено.

Із дослідження змісту вказаного листа видно, що відповідач не надав відповіді на питання, вказане у клопотанні позивача від 29.08.2022 щодо встановлення особи поліцейського, якому належить жетон 78919 та який 28.08.2022 о 10:00год здійснив обмеження та порушення прав ОСОБА_1 .

Крім цього, суд звертає увагу на те, що відповідач не обґрунтував з посиланням на норми відповідного законодавства відсутність підстав для проведення службового розслідування та для притягнення відповідних осіб до дисциплінарної відповідальності. Таке обґрунтування відповідач навів лише у відзиві на позовну заяву.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку, що відповідач не виконав вимоги Закону України №393/96 ВР щодо розгляду клопотання позивача від 29.08.2022 та не надав достовірної, точної та повної інформації за результатами його розгляду.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що відповідач допустив протиправні дії при розгляді клопотання позивача від 29.08.2022, а тому позов в цій частині необхідно задовольнити.

З метою ефективного захисту прав позивача суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача повторно розглянути клопотання позивача від 29.08.2022 та надати достовірну, точну та повну інформацію за результатом його розгляду.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України та частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 78 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити повністю.

Що стосується судових витрат, то, у відповідності до вимог ст.139 КАС України, такі підлягають стягненню на користь позивача.

Що стосується витрат на професійну правничу допомогу, то суд зазначає таке.

Згідно з ч. 4 ст. 134 Кодексу адміністративного судочинства України, для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

У відповідності до ч. 7 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Згідно з долученим актом здавання-приймання робіт від 17.11.2022, адвокат Золотухін О.О., на підставі договору про надання правової допомоги від 29.08.2022, виконавцем в інтересах клієнта виконано зобов`язання:

- вивчення та правовий аналіз матеріалів, що є предметом позовної заяви 1 год.;

- опрацювання законодавчої бази, що регулюють спірні відносини, формування правової позиції 2год.;

- підготовка процесуальних документів по справі (позовна заява) 0,5год.

Суд встановив із зазначеного вище акта, що розрахунок здійснено у відповідності до розміру погодинної ставки за надані послуги, що становить: вартість 1 години 1000грн. 00 коп., отже 3,5 год. х 1000грн. = 3500грн. 00 коп.

Суд враховує аргументи наведені позивачем про стягнення з відповідача витрат на правничу допомогу, оскільки в матеріалах справи наявні належні та допустимі докази понесення позивачем витрат на правничу допомогу.

Суд також враховує, що розмір витрат на оплату послуг адвоката є співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг), часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг), обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, предметом позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом д

Відповідач не подав до суду клопотанням про зменшення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Як підсумок такого аналізу, суд дійшов висновку, що присудженню на користь позивача підлягають судові витрати на правничу допомогу адвоката у розмірі 3500,00грн.

Щодо судового збору, то відповідно до вимог ч.1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України такий відшкодовуються позивачу в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 242-246, 250, 257-263 КАС України, суд, -

в и р і ш и в:

адміністративний позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції у Львівській області (місцезнаходження: 79007, м.Львів, пл. Генерала Григоренка, 3, ) про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії задовольнити повністю.

Визнати протиправними дії Головного управління Національної поліції у Львівській області щодо неналежного розгляду звернення ОСОБА_1 від 29.08.2022.

Зобов`язати Головне управління Національної поліції у Львівській області розглянути звернення ОСОБА_1 від 29.08.2022 з урахуванням висновків суду.

Стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області (місцезнаходження: 79007, м.Львів, пл. Генерала Григоренка, 3, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) судовий збір на суму 992(дев`ятсот дев`яносто два)грн. 00коп.

Стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області (місцезнаходження: 79007, м.Львів, пл. Генерала Григоренка, 3, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) понесені судові витрати у вигляді витрат на професійну правничу допомогу на суму 3500 (три тисячі п`ятсот) грн. 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду із урахуванням п.п.15.5 п.15 Розділу VII Перехідні положення КАС України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Лунь З.І.