Справа № 369/1739/22
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2022-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 369/1739/22 Суддя (судді) першої інстанції: Тандир О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Бєлової Л.В. та Аліменка В.О.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Макарівського районного суду Київської області від 11 серпня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Житомирській області, Інспектора лейтенанта поліції 1 батальйону 4 роти Управління патрульної поліції в Житомирській області Бондара Віталія Миколайовича Управління патрульної поліції про скасування постанови,

ВСТАНОВИЛА

Позивач звернулася до суду з позовом до УПП в Житомирській області, Інспектора лейтенанта поліції 1 батальйону 4 роти Управління патрульної поліції в Житомирській області Бондара В.М., в якому просив:

- визнати протиправними дії відповідача щодо зазначення в постанові про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕАО №5246604 від 20.01.2022 неправдивої інформації, що позивач відмовився поставити підписи; не оголошення постанови після закінчення розгляду справи та невручення її копії на прохання позивача; в несладанні протоколу про адміністративне правопорушення відповідно до вимог ст.256 КУпАП; в порушення прав позивача подати пояснення і зауваження та на професійну правничу допомогу при розгляді справи;

- скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕАО №5246604 від 20.01.2022 інспектора лейтенанта поліції 1 батальйону 4 роти Управління патрульної поліції в Житомирській області Бондара В.М. і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Ухвалою Макарівського районного суду Київської області від 11 серпня 2022 року позовну заяву повернуто позивачу.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати, та направити справу для розгляду до суду першої інстанції. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що позивач не був обізнаний про наявність ухвали суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху.

Відповідачі відзиви на апеляційну скаргу не подавали. Будь-які їх письмові пояснення в матеріалах справи відсутні.

Згідно з ч.2 ст.312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 5 - 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження). З урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути такі апеляційні скарги у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Беручи до уваги, що позивачем в апеляційному порядку оскаржується ухвала про повернення позовної заяви, яка зазначена в п.3 ч.1 ст.294 КАС України, в силу ч.2 ст.312 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Суд першої інстанції, постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви, дійшов висновку, що позивач не усунув недоліків позовної заяви, у встановлений судом строк.

За наслідком перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку колегія суддів доходить наступних висновків.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Ухвалою Макарівського районного суду Київської області від 13.06.2022 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано позивачеві строк 5 днів з моменту отримання копії ухвали суду для виправлення вказаних в ухвалі суду недоліків заяви.

В мотивувальній частині зазначеної ухвали наведено наступні недоліки позовної заяви:

1) у порушенням вимог ч.2 ст.160 КАС України позовна заява не підписана позивачем. Так, вказаний позов було направлено ОСОБА_1 на електронну скриньку Києво-Святошинського районного суду Київської області без відповідного електронного підпису. Усунути вказаний недолік позивачу слід шляхом подачі позову у паперовій формі, підписаного позивачем; або ж в електронній формі через підсистему «Електронний суд», зареєструвавшись в «Електронному кабінеті», де електронний документ засвідчується кваліфікованим електронним підписом автора.

2) з огляду на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові ВС від 26.12.2019 року по справі № 724/716/16-а, поліцейський діє не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у певних правовідносинах, який має бути належним відповідачем у даній справі. Суд під час розгляду справи може за клопотанням позивача чи з власної ініціативи здійснити заміну неналежного відповідача належним, однак з огляду на скорочені строки розгляду даної категорії справ та враховуючи принцип процесуальної економії зазначення одразу позивачем у позові належного відповідача сприятиме швидшому вирішенню спору.

3) в порушення п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві не вказано повного найменування відповідача, зокрема допущені скорочення такі як УПП.

4) в порушення ч.4 ст.161 та ст.94 КАС України додана до адміністративного позову копія оскаржуваної постанови не є читабельною через погану якість фотокопіювання, що не дає можливості встановити її зміст. Крім того, копія постанови не засвідчена належним чином, а саме відсутній підпис позивача та дата такого засвідчення. Так, відповідно до вимог ч.5 ст.94 КАС України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

5) в порушення п.11 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві відсутнє власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, копія ухвали Макарівського районного суду Київської області від 13.06.2022 про залишення позовної заяви без руху направлена засобами електронного поштового зв`язку на зазначену в позовній заяві електронну адресу - ІНФОРМАЦІЯ_1 та згідно з довідкою відповідальної особи, документ доставлено до електронної скриньки 24.06.2022 о 14:52:08 (а.с.60-61).

Ухвалою Макарівського районного суду Київської області від 11.08.2022 позовну заяву повернуто позивачу на підставі п.1 ч.4 ст.169 КАС України, оскільки вказані в ухвалі суду від 13.06.2022 недоліки позовної заяви у встановлений судом строк, а також станом на момент постановлення даної ухвали, так і не були усунуті.

Згідно з п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

У випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом із повідомленням про вручення (ч.11 ст.251 КАС України).

Відповідно до пп.15.1, 15.15, 15.17 п.15 абз.1 р.VІІ «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - суд вручає судові рішення в паперовій формі.

Створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи здійснюються поетапно.

Окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України.

Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - «ЄСІТС»).

Відповідно до п.2 параграфа 2 р.4 Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 №2147-VIII підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя відповідного оголошення.

У газеті «Голос України» від 04.09.2021 №168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС - «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку.

Отже, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС починають офіційно функціонувати з 05.10.2021.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 30.08.2022 у справі №460/3468/21, від 03.11.2022 у справах №460/14556/21, №380/9196/21.

За змістом ч.3 ст.251 КАС України у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів із дня його складання в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса у особи відсутня.

При цьому, як передбачено п.2 ч.6 ст.251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Згідно з ч.1, 5, 7 ст.18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Положенням про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи» (далі - Положення) визначено порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

Згідно з пп.5.6 п.5 Положення користувач ЄСІТС (користувач) - це особа, що пройшла процедуру реєстрації в підсистемі «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС), пройшла автентифікацію та якій надано доступ до підсистем ЄСІТС відповідно до її повноважень.

Офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України (пп.5.8 п.5 Положення).

Відповідно до п.8 підрозділу 1 Підсистема «Електронний кабінет» розділу ІII «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - це підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.

Доступ користувачів до підсистем (модулів) ЄСІТС, окрім Електронного кабінету, також може забезпечуватися за допомогою сервісу обміну даними між відповідними підсистемами (модулями) ЄСІТС та іншими інформаційними системами.

Пунктом 9 цього ж підрозділу передбачено, що процедура реєстрації в ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Користувачі зобов`язані вносити повну та актуальну інформацію в Електронний кабінет в обсязі, визначеному функціональними можливостями ЄСІТС, невідкладно після створення, отримання або зміни такої інформації.

Пунктом 17 наведеного підрозділу визначено, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно із пунктом 24 підрозділу 2 «Підсистема «Електронний суд» розділу ІII «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що функціонування Електронного кабінету та надсилання до нього документів в електронній формі у справах, в яких особи, що беруть в них участь пройшли процедуру реєстрації в ЄСІТС пов`язується саме з проходженням такими особами процедури реєстрації Електронного кабінету з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного суду від 30.08.2022 у справі №459/3660/21, від 07.09.2022 у справі №460/9523/21, від 23.11.2022 у справі №500/8027/21, який підлягає застосуванню судом.

Таким чином, Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та норми пп.15 п.1 р.VII «Перехідні положення» КАС України дозволяють суду вручати судові рішення не лише в паперовій формі, а й в електронній формі шляхом їх направлення на офіційну електронну адресу учасників справи в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, як це передбачено частинами 4-7 ст.18, ч.5 ст.251 КАС України.

Такий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 28.11.2022 у справі №420/15341/21, що має бути враховувано судом при розгляді даної апеляційної скарги.

В той же час, ухвала Макарівського районного суду Київської області від 13.06.2022 про залишення позовної заяви без руху не була направлена на адресу позивача ні засобами поштового зв`язку ні шляхом направлення на його офіційну електронну адресу в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі у «Електронний кабінет» позивача.

Так, в позовній заяві було вказано поштову адресу, номер засобу зв`язку та адресу електронної пошти позивача. Поряд з цим, позивач не висловлював жодних прохань щодо направлення копії судових рішень на його електронну адресу.

Разом з тим, суд першої інстанції надіслав копію ухвали від 13.06.2022 про залишення позовної заяви без руху виключно на електронну адресу ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_1

При цьому, наявні у матеріалах справи відомості не дають суду обґрунтованих підстав для встановлення факту вручення ухвали суду про залишення позовної заяви без руху позивачу у встановлений процесуальний спосіб, що, відповідно, слугує початком перебігу процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви. Натомість, позивач заперечує отримання ним ухвали суду.

З огляду на викладене, суд доходить висновку, що спрямування копії ухвали Макарівського районного суду Київської області від 13.06.2022 на електронну адресу ОСОБА_1 відбулось не у спосіб та порядку, встановлені процесуальним законодавством.

На час прийняття оскаржуваної ухвали суд першої інстанції достовірно не пересвідчився в отриманні позивачем ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Застосування наслідків, встановлених положеннями ст.169 КАС України, можливе лише за умов беззаперечного встановлення та з`ясування судом дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, яке є визначальним для обчислення строку, встановленого судом для усунення відповідних недоліків.

Наведене відповідає правовій позиції, викладеній в постанові Верховного Суду від 28.11.2022 у справі №560/694/22, яка підлягає застосуванню при вирішенні спірного питання щодо наявності правових підстав для повернення позовної заяви у відповідності до п.1 ч.4 ст.169 КАС України.

З матеріалів справи неможливо достовірно пересвідчитись в отриманні позивачем ухвали Макарівського районного суду Київської області від 13.06.2022 про залишення позовної заяви без руху у встановлений законодавством спосіб, внаслідок чого суд апеляційної інстанції доходить висновку про формальний підхід суду першої інстанції до належного вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху з метою надання можливості позивачу усунути недоліки позовної заяви та невжиття вичерпних заходів для недопущення порушення процесуальних прав сторони.

Відповідно до вимог ч.2 ст. КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Так, у справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступ до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, як свідчить позиція Суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Право на захист у суді своїх прав і свобод є конституційною гарантією, яка забезпечується реальною можливістю усякій заінтересованій особі звернутися до суду у встановленому законом порядку про захист прав, свобод та інтересів та можливістю обирати спосіб захисту, використовуючи при цьому всі дозволені законодавством інструменти та засоби.

Фактично, єдиною вимогою, яку не було виконано позивачем, є не засвідчення поданих доказів належним чином, в той же час, колегія суддів зазначає, що питання з`ясування відповідності поданих позивачем доказів суд може з`ясувати і після відкриття провадження в адміністративній справі та процесуальне законодавство передбачає відповідні наслідки у випадку встановлення судом відсутності належних доказів, зокрема вжити заходи з метою їх витребовування, або розгляд справи на підставі наявних у ній доказів. Натомість, повернення позовної заяви з одних лише формальних підстав порушує принцип доступу до правосуддя, закладений в Конституції України, КАС України та судовій практиці Європейського Суду з прав людини.

З огляду на викладені обставини, за наслідком розгляду апеляційної скарги, враховуючи наведені норми права, колегія суддів доходить висновку про відсутність підстав для повернення позовної заяви ОСОБА_1 з підстав, визначених у п.1 ч.4 ст.169 КАС України.

На підставі вищевикладеного, приймаючи до уваги, що помилковість висновків суду першої інстанції та порушення норм процесуального права призвело до неправильного вирішення питання, колегія суддів доходить висновку про наявність підстав для скасування ухвали про повернення позовної заяви з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.243, 308, 311, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Макарівського районного суду Київської області від 11 серпня 2022 року про повернення позовної заяви скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Текст постанови виготовлено 07 грудня 2022 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді Л.В.Бєлова

В.О.Аліменко