Справа № 160/13577/22
Суддя: Озерянська Світлана Іванівна
Дата ухвалення: 2022-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Озерянської С.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін в письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправним та скасування пункту 3 наказу,-
02.09.2022 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Луганській області, в якій просить суд визнати протиправним та скасувати пункт третій наказу начальника Головного управління Національної поліції в Луганській області "Про вжиття заходів дисциплінарного впливу до окремих працівників поліції ГУНП в Луганській області" від 17.08.2022 року №1623 щодо застосування до майора поліції ОСОБА_1 , начальника ІТТ №1 ГУНП в Луганській області, дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуваний наказ в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення є необ`єктивним, а характер та тяжкість вчиненого проступку не відповідає тяжкості застосованого дисциплінарного стягнення. Відповідачем не було враховано в повній мірі характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, відсутність негативних наслідків, особу порушника, попередню поведінку поліцейського та його ставлення до служби. Вважає, що наказ про застосування дисциплінарного стягнення відносно нього підлягає скасуванню як протиправний.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.09.2022 року адміністративний позов було залишено без руху, оскільки позовна заява була подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.
Позивачем були усунені недоліки зазначені в ухвалі Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.09.2022 року.
Розглядати справу вирішено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Цією ж ухвалою суду встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.
21.09.2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов відзив на адміністративний позов, в якому відповідач просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. В обґрунтування правової позиції відповідач зазначає, що позивачем, як керівником підрозділу взагалі не з`ясовувалась чи зареєстрована належним чином подія пов`язана з втратою його підлеглими озброєння, не з`ясовувалось виконання його підлеглими частини 6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України №100 від 08.02.2019 року, а саме особисте повідомлення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» про втрату ними табельної зброї. Вказана протиправна поведінка позивача, що виразилась у неналежному контролі за дотриманням підлеглим особовим складом службової дисципліни привела до несвоєчасної реєстрації втрати поліцейським зброї та тривалого не взяття зазначеної зброї на облік як втраченої. А тому твердження позивача щодо відсутності у його діях дисциплінарного проступку та необ`єктивності проведеного службового розслідування є необґрунтованими. Відповідач під час притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та реалізації дисциплінарного стягнення діяв виключно на підставі діючого законодавства та у спосіб встановлений нормативно-правовими актами.
05.10.2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, що частина 6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України №100 від 08.02.2019 року, до спірних правовідносин не застосовується, оскільки матеріали справи не містять жодної інформації про кримінальне правопорушення чи іншу подію чи звернення громадян із заявою про вчинення злочину. Вказує, що відповідачем доводи позовної заяви спростовано не було.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив та зазначає наступне.
Судом встановлено, що майор поліції ОСОБА_1 з 01.09.2019 року по теперішній час перебуває на посаді начальника ізолятора тимчасового тримання №1 Головного управління Національної поліції в Луганській області.
В безпосередньому підпорядкуванні позивача перебували інспектор ІТТ №1 ГУНП ОСОБА_2 та помічник ІТТ №1 ГУНП ОСОБА_3 .
10.06.2022 року від Головного управління Національної поліції в Луганській області на адресу заступників начальника Головного управління, начальників структурних підрозділів апарату, районних управлінь (відділів), відділів, відділень поліції РУП, РВП ГУ НП в Луганській області направлено службову телеграму з вимогою №1964/111/10/01-2022 забезпечити повне звіряння наявного озброєння (АК, ПМ), що перебуває на постійному зберіганні та носінні у поліцейських підпорядкованих підрозділів станом на 10.06.2022 року; скласти списки підлеглого особового складу, що має на постійному зберіганні та носінні вогнепальну зброю, в тому числі поліцейських (також у керівників, які перебувають у складі зведеного загону ГУНП в Луганській області та відряджені до Донецької області, відповідно до форми, що додається; до 20.06.2022 року підготувати та надати до УГІ ГУНП в Луганській області інформацію щодо поліцейських, які мають на постійному зберіганні та носінні вогнепальну зброю отриману в чергових частинах в тому числі відряджених у складі зведеного загону до Донецької та Луганської областей; попереджено про персональну відповідальність керівників усіх рівнів за дотриманням вимог цієї службової телеграми.
19.06.2022 року позивачем на адресу начальника УГІ ГУНП в Луганській області на вимогу від 10.06.2022 року надано інформацію щодо поліцейських, які мають на постійному зберіганні та носінні вогнепальну зброю, отриману в чергових частинах, в тому числі відряджених у складі зведеного загону до Донецької та Луганської областей.
Рапортом від 13.07.2022 року начальник ІТТ № 1 ГУНП в Луганській області майор поліції ОСОБА_1 доповів про те, що 24.02.2022 помічник чергового ІТТ № 1 ГУНП в Луганській області старший сержант поліції ОСОБА_3 отримав в черговій частині Северодонецького РУП ГУНТ в Луганській області табельну вогнепальну зброю пістолет «ПМ» НОМЕР_1 , два магазини до нього та 16 патронів 9*18 мм серії НОМЕР_2 . З 25.02.2022 року по 14.03.2022 року ОСОБА_3 знаходився у своїх родичів за адресою : Луганська область Сватівський район, с. Мілуватка. 14.03.2022 року ОСОБА_3 разом зі своїми рідними виїхав до м. Дніпро, а табельну вогнепальну зброю, магазини та набої сховав у надійному місці, оскільки не хотів наражати себе та своїх близьких на небезпеку та не хотів, щоб зброя потрапила до рук окупаційних військ РФ, так як на той час територія Сватівського району була тимчасово окупована військами Російської Федерації. 24.02.2022 інспектор ІТТ № 1 ГУНП в Луганській області лейтенант поліції ОСОБА_2 отримав в черговій частині Северодонецького РУП ГУНТ в Луганській області табельну вогнепальну зброю пістолет « НОМЕР_3 , два магазини до нього та 16 набоїв до зазначеної зброї. З 25.02.2022 року по 11.03.2022 року ОСОБА_2 знаходився у своїх батьків за адресою : Луганська область Сватівський район, с. Мілуватка. 11.03.2022 року ОСОБА_2 разом зі своїми рідними виїхав до м. Дніпро, а табельну вогнепальну зброю, магазини та набої сховав у надійному місці, оскільки не хотів наражати себе та своїх близьких на небезпеку та не хотів, щоб зброя потрапила до рук окупаційних військ РФ, так як на той час територія Сватівського району була тимчасово окупована військами Російської Федерації. Доповідає з метою постановки зазначеної зброї на облік як втраченої.
27.07.2022 року наказом Головного управління Національної поліції в Луганській області №1482 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії», наказано призначити службове розслідування в порядку письмового провадження, за фактом втрати окремими працівниками ІТТ № 1 ГУНП в Луганській області зброї, яка перебувала на балансі у зазначеному підрозділі, а також можливого порушення службової дисципліни поліцейськими.
10.08.2022 року начальником ГУНП в Луганській області полковником поліції ОСОБА_4 затверджено висновок за фактом виявлення нестачі зброї, яка перебуває на балансі Сєвєродонецького РУП ГУНП, а також можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками ГУНП в Луганській області.
Пунктом 2 висновку службового розслідування за особисту недисциплінованість, нехтування вимог наказу МВС України від 08.02.2019 року № 100 «Про затвердження Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події», допустив порушення службової дисципліни та не повідомив за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» про факт втрати підлеглими працівниками вогнепальної зброї, а також порушення вимог пунктів 5,6,7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого законом України від 15.03.2018 № 2337- VIII, пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», що виразилось у неналежному контролі за дотриманням підлеглим особовим складом службової дисципліни, майора поліції ОСОБА_1 , начальника ІТТ № 1 ГУНП в Луганській області попередити про неповну службову відповідність.
Наказом №1623 від 17.08.2022 року «Про вжиття заходів дисциплінарного впливу до окремих працівників поліції ГУ НП в Луганській області» за особисту недисциплінованість, порушення вимог частини 6 розділу ІІ наказу МВС України від 08.02.2019 року № 100, що виразилось у неповідомленні за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» про втрату вогнепальної зброї, а також порушення вимог пунктів 5, 6, 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VІІІ, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», що виразилась у неналежному контролі за дотриманням підлеглим особовим складом службової дисципліни, майора поліції ОСОБА_1 , начальника ІТТ № 1 ГУНП в Луганській області попереджено про неповну службову відповідність.
Незгода позивача з прийнятим наказом Головного управління Національної поліції в Луганській області №1623 від 17.08.2022 року в частині застосування до нього дисциплінарного стягнення стала підставою для його звернення до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з даною позовною заявою.
Перевіряючи правомірність оскаржуваного позивачем наказу в частині застосування дисциплінарного стягнення відносно позивача, суд враховує наступне.
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015 року № 580-VIII.
Відповідно до пунктів 1, 2 частини першої статті 18 цього Закону, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Згідно з частинами 1, 2 статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України № 2337-VIII від 15.03.2018 (далі також - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Частиною 1 статті 3 Дисциплінарного Статуту визначено, що керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень;т 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.
У статті 11 Дисциплінарного статуту закріплено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком, як визначено у статті 12 Дисциплінарного статуту, визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до частин першої та другої статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до частин першої-четвертої, шостої, десятої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Приписами частин першої та п`ятнадцятої статті 15 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
Відповідно до частини першої статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.
Частиною першою статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Приписами частин третьої та восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту закріплено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія та керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Стаття 26 Дисциплінарного статуту регламентує порядок проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.
Відповідно до частини 1 та 3 статті 26 Дисциплінарного статуту, у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження. Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.
Верховний Суд у постанові від 07.07.2022 у справі № 460/5545/20 зазначив, що службова дисципліна полягає у дотриманні (виконанні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного поліцейського, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників. Обов`язок дотримуватися етичних, правових і службово-дисциплінарних норм поведінки, загальнолюдських цінностей, які спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству, є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від посади, звання та його місцеперебування. Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків і причинного зв`язку між ним та дією (бездіяльністю) порушника дисципліни, свідоме допущення настання несприятливих наслідків унаслідок вчинення поліцейським певних дій чи бездіяльності.
Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого вирішується питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому таке рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду дисциплінарного стягнення.
Отже, службовим розслідуванням має бути встановлено, зокрема, наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) воно було призначено.
Порядок ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затверджений наказом МВС України №100 від 08.02.2019р. (далі Порядок №100) регулює ведення в центральному органі управління поліцією, міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах, головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах поліції (далі - органи (підрозділи) поліції) єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - заяви (повідомлення)) з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" (далі - ІТС ІПНП).
Пунктом 6 розділу ІІ «Прийняття заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події в органах (підрозділах) поліції» Порядку №100 визначено, що поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції "102" і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події.
Наказом Міністерство внутрішніх справ України №676 від 03.08.2017 року затверджено Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», яке визначає основні завдання, призначення, суб`єктів та структуру інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України", а також умови її функціонування.
Згідно з пунктом 1 розділу ІІ «Основні завдання та призначення системи ІПНП» основними завданнями системи ІПНП є: інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності Національної поліції України; забезпечення наповнення та підтримки в актуальному стані інформаційних ресурсів баз (банків) даних, що входять до ЄІС МВС; забезпечення щоденної діяльності органів (закладів, установ) поліції у сфері трудових, фінансових, управлінських відносин, відносин документообігу; забезпечення електронної взаємодії з МВС та іншими органами державної влади.
Відповідно до пункту 2 розділу І вказаного Положення, інформаційно-комунікаційна система "Інформаційний портал Національної поліції України" (далі - система ІПНП) - сукупність технічних і програмних засобів, призначених для обробки відомостей, що утворюються у процесі діяльності Національної поліції України та її інформаційно-аналітичного забезпечення. Система ІПНП є функціональною підсистемою єдиної інформаційної системи МВС (далі - ЄІС МВС).
Пунктом 17 частини 1 статті 26 Закону №580-VIII передбачено, що поліція засобами інформаційно-комунікаційної системи наповнює та підтримує в актуальному стані реєстри та бази (банки) даних, що входять до єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ України, зокрема стосовно викраденої, втраченої, вилученої, знайденої зброї, а також добровільно зданої зброї із числа тієї, що незаконно зберігалася.
Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що відомості про втрату зброї мають відображатися у єдиній інформаційній системі Міністерства внутрішніх справ України, внаслідок чого поліцейський має невідкладно, тобто при наявності першої можливості, повідомити про це за скороченим номером екстреного виклику поліції "102", як про іншу подію, яка обліковується з використанням ІТС ІПНП. А керівник, в свою чергу, несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни.
В даному випадку, судом встановлено, що оскаржуваний наказ №1623 від 17.08.2022 року «Про вжиття заходів дисциплінарного впливу до окремих працівників поліції ГУ НП в Луганській області», яким майора поліції ОСОБА_1 , начальника ІТТ № 1 ГУНП в Луганській області попереджено про неповну службову відповідність, прийнято у зв`язку з неналежним контролем за дотриманням підлеглим особовим складом службової дисципліни.
Опитаний в ході проведення службового розслідування начальник ІТТ №1 ГУНП в Луганській області майор поліції ОСОБА_1 пояснив, що 23.02.2022 приблизно о 23:40 йому на мобільний зателефонував черговий ГУНП в Луганській області та повідомив, що за даною вказівкою начальника ГУНП негайно потрібно зібрати особовий склад підрозділів ГУНП в Луганській області для отримання закріпленої вогнепальної зброї. Ним особисто було надано наказ черговому ІТТ №1 ГУНП на збір особового складу та отримання у ЧЧ Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області вогнепальної зброї. Всі працівники підпорядкованого підрозділу, за якими закріплена вогнепальна зброя її отримали у встановлений строк, у тому числі інспектор ІТТ № 1 ГУНП в Луганській області лейтенант поліції ОСОБА_2 та молодший інспектор відділення охорони адміністративних будівель ЦЗ ГУНП в Луганській області старший сержант поліції ОСОБА_3 . 24.02.2022, приблизно о 05.00, йому зателефонував черговий ГУНП в Луганській області та повідомив, що начальником ГУНГІ в Луганській області полковником поліції ОСОБА_4 було оголошено загальну команду «Бойова тривога» у зв`язку з початком повномасштабного вторгнення зс рф та нзф на територію України, після чого він наказав черговому ІТТ №1 ГУНП в Луганській області зібрати весь особовий склад ІТТ № 1 ГУНП. 25.02.2022 увечері начальником ГУНП в Луганській області було оголошено про евакуацію всіх співробітників ГУНП в Луганській області до місця тимчасової дислокації ГУНП в Луганській області в м. Дніпро, про що йому повідомив начальник СОЗДМТТО ГУНП майор поліції ОСОБА_5 , а він в свою чергу - особовий склад підпорядкованого підрозділу. ОСОБА_2 повідомив ОСОБА_1 ,про те, що самостійно виїхав у с.Мілуватка Сватівського району Луганської області, задля евакуації своїх дружини та сина до батьків, які там мешкали, так як евакуюватися до м.Дніпро не було можливості через те, що бракувало коштів та пального у власному автомобілі. Прибувши до м. Дніпро ОСОБА_2 , повідомив, що в район мешкання його батьків зайшли збройні сили зс рф та нзф та тимчасово окупували с.Мілуватка Сватівського району Луганської області, після чого останнім було прийнято рішення сховати закріплену табельну вогнепальну зброю, з метою її збереження та щоб вона не дісталася ворогові у безпечному недоступному для інших осіб місці при цьому знищивши посвідчення до зброї № НОМЕР_4 , оскільки виїздив до м. Дніпро та пересуватися з нею було небезпечно. Також ОСОБА_1 зазначив, що 12.03.2022 прибувши до місця тимчасової дислокації ГУНП в Луганській області (м. Дніпро) інспектор ІТТ №1 ГУНП лейтенант поліції Передерій М.І., того ж дня отримав від нього усний наказ прибути до УП ГУНП в Луганській області з метою проведення перевірки відносно місця його перебування зі зброєю з 25.02.2022, за результатами якої ОСОБА_2 доповів, що був опитаний працівниками УГІ за фактом відсутності за місцем тимчасової дислокації ГУНП в Луганській області, у тому числі щодо наявності чи відсутності табельної вогнепальної зброї, після чого написав змістовний рапорт, у якому також зазначив, що табельну вогнепальну зброю, пістолет- «ПМ», два магазини до нього та 16 патронів 9x18 мм серії 270 05, отриману у ЧЧ Сєвєродонецького РУП ГУНП 23.02.2022, з метою її збереження та щоб вона не дісталася ворогові сховав у безпечному, недоступному для інших осіб місці у с.Мілуватка Сватівського району Луганської області та вказаний рапорт передав працівникам УГІ ГУНП в Луганській області. 25.02.2022 помічник чергового ІТТ № 1 ГУНП в Луганській області старший сержант поліції ОСОБА_6 самостійно виїхав у с. Мілуватка Сватівського району Луганської області, задля евакуації своїх батьків, які там мешкали. Однак по приїзду до батьків дізнався, що виїхати з с. Мілуватка немає можливості у зв`язку з тим, що його знайомі та знайомі батьків, у кого був власний транспорт евакуйовували свої родини, та вільного транспорту не було, з собою їх ніхто не брав, а власного транспорту не мав. 15.03.2022 року, прибувши до місця тимчасової дислокації ГУНП в Луганській області (м. Дніпро) помічник чергового ІТТ № 1 ГУНП старший сержант поліції ОСОБА_3 , повідомив ОСОБА_1 про те, що ним було прийнято рішення сховати закріплену табельну вогнепальну зброю, з метою її збереження та щоб вона не дісталась ворогові у безпечному недоступному для інших осіб місці у с. Мілуватка Сватівського району Луганської області, знищивщи посвідчення до зброї, оскільки пересуватися з нею було небезпечно. Цього ж дня останній за наказом ОСОБА_1 прибув до УГІ ГУНП в Луганській області з метою проведення перевірки відносно місця його перебування зі зброєю з 25.02.2022, за результатами якої доповів, що був опитаний працівниками УГІ за фактом відсутності за місцем тимчасової дислокації ГУНП в Луганській області, про місце його перебування, а також щодо наявності чи відсутності табельної вогнепальної зброї, після чого написав змістовний рапорт, у якому також зазначив, що табельної вогнепальної зброї, пістолет «ПМ» серія НОМЕР_1 , два магазини до нього та 16 патронів 9х18 мм серії 270 05, отриману у ЧЧ Северодонецького РУП ГУНП 23.02.2022 року, з метою її збереження та щоб вона не дісталася ворогові сховав у безпечному, недоступному для інших осіб місці у с. Мілуватка Сватівського району Луганської області та вказаний рапорт передав працівникам УГІ ГУНП в Луганській області. Враховуючи викладене, у зв`язку з тим, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 під час перевірки та опитування з УГІ ГУНП повідомили про втрату зброї та надали до зазначеного підрозділу змістовні рапорти, де зазначили про те, що сховали зброю у с. Мілуватка Сватівського району Луганської області, він вважав, що дана інформація працівниками УГІ ГУНП внесена до бази ІПНП та ЄО, тому повторне реєстрацію, як він вважав, робити не потрібно. На виконання вимог службової телеграми ГУНП в Луганській області № 1964 від 10.06.2022 року ОСОБА_1 виконані вимоги, а саме надано відповідний перелік вогнепальної зброї, яка на той момент знаходилась на постійному носінні і зберіганні у працівників ІТТ № 1 ГУНП. Під час проведення та підписання обхідного листа старшим сержантом поліції ОСОБА_3 було встановлено, що реєстрація ЄО щодо втрати ним зброї відсутні, після чого ним було підготовлено рапорт для доповіді начальникові ГУНП і негайно зареєстровано зазначені факти.
Опитаний під час службового розслідування інспектор ІТТ №1 ГУНП лейтенант поліції ОСОБА_2 , пояснив, зокрема, що перебуваючи на тимчасово окупованій території ним було прийнято рішення сховати закріплену за ним табельну вогнепальну зброю, з метою її збереження та щоб вона не дісталася ворогові. Зброю він сховав у безпечному, недоступному для інших осіб місці, про що повідомив безпосереднього керівника ОСОБА_1 . Зазначив, що 12.03.2022 прибувши до місця тимчасової дислокації ГУНП в Луганській області (м. Дніпро) він того ж дня отримав від ОСОБА_1 усний наказ прибути до УГІ ГУНП в Луганській області з метою проведення перевірки відносно місця його перебування зі зброєю з 25.02.2022 року. ОСОБА_2 був опитаний працівниками УГІ за фактом відсутності за місцем тимчасової дислокації ГУНП в Луганській області, у тому числі щодо наявності чи відсутності табельної вогнепальної зброї, після чого написав змістовний рапорт, у якому також зазначив, що табельну вогнепальну зброю, пістолет «ПМ» серія НОМЕР_5 , два магазини до нього та 16 патронів 9x18 мм серії 270 05, отриману у ЧЧ Сєвєродонецького РУП ГУНП 23.02.2022, з метою її збереження та щоб вона не дісталася ворогові сховав у безпечному, недоступному для інших осіб місці у с.Мілуватка Сватівського району Луганської області та вказаний рапорт передав працівникам УГІ ГУНП в Луганській області, а про результати перевірки та про написаний рапорт доповів начальнику ІТТ №1 ГУНП майору поліції ОСОБА_1 .
Опитаний під час службового розслідування помічник чергового ІТТ № 1 ГУНП старший сержант поліції ОСОБА_3 пояснив, що зокрема, що перебуваючи на тимчасово окупованій території ним було прийнято рішення сховати закріплену за ним табельну вогнепальну зброю, з метою її збереження та щоб вона не дісталася ворогові. Зброю він сховав у безпечному, недоступному для інших осіб місці, про що повідомив безпосереднього керівника ОСОБА_1 . Зазначив, що 15.03.2022 прибувши до місця тимчасової дислокації ГУНП в Луганській області (м. Дніпро) він того ж дня отримав від ОСОБА_1 усний наказ прибути до УГІ ГУНП в Луганській області з метою проведення перевірки відносно місця його перебування зі зброєю з 25.02.2022 року. ОСОБА_3 був опитаний працівниками УГІ за фактом відсутності за місцем тимчасової дислокації ГУНП в Луганській області, у тому числі щодо наявності чи відсутності табельної вогнепальної зброї, після чого написав змістовний рапорт, у якому також зазначив, що табельну вогнепальну зброю, пістолет «ПМ» серія НОМЕР_1 , два магазини до нього та 16 патронів 9x18 мм серії 270 05, отриману у ЧЧ Сєвєродонецького РУП ГУНП 23.02.2022, з метою її збереження та щоб вона не дісталася ворогові сховав у безпечному, недоступному для інших осіб місці у с.Мілуватка Сватівського району Луганської області та вказаний рапорт передав працівникам УГІ ГУНП в Луганській області, а про результати перевірки та про написаний рапорт доповів начальнику ІТТ №1 ГУНП майору поліції ОСОБА_1 .
У висновку службового розслідування зазначено, що під час проведення службового розслідування та зібраних матеріалів перевірки не вдалося можливим встановити місце знаходження зброї, виданої поліцейським ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Також було встановлено порушення вимог наказу МВС України №100 від 08.02.2019 року з боку окремих працівників поліції ГУНП в Луганській області, які не повідомили за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» про факт втрати вогнепальної зброї а також порушення вимог пунктів 5, 6, 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VІІІ, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», що виразилось у неналежному контролі за дотриманням підлеглим особовим складом службової дисципліни.
Зокрема у висновку зазначено, що вказана інформація була зареєстрована до ІТС ІПНП ГУНП в Луганській області № 2831 від 13.07.2022 року.
Аналізуючи зібрані матеріали, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що майор поліції ОСОБА_1 допустив неналежний контроль за дотриманням підлеглим особовим складом службової дисципліни, що призвело до несвоєчасної реєстрації втрати поліцейськими зброї та тривалого не взяття зазначеної зброї на облік як втраченої.
Висновок службового розслідування містить всю обов`язкову інформацію, передбачену частиною першою статті 19 Дисциплінарного статуту.
Згідно з частинами 1, 2 статті 21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.
Висновок службового розслідування, проведеного на підставі наказу Головного управління Національної поліції в Луганській області №1482 від 27.07.2022 року, затверджено 10.08.2022 року.
Дисциплінарне стягнення до позивача було застосовано наказом №1623 від 17.08.2022 року, тобто протягом встановленого Дисциплінарним статутом строку.
Головним управлінням Національної поліції в Луганській області дотримано вимоги щодо проведення службового розслідування і не допущено порушення щодо порядку його проведення.
Висновком службового розслідування, наказом про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності встановлено, в чому саме полягало порушення службової дисципліни та які норми законодавства порушено позивачем.
З огляду на наведені правові норми та встановлені висновком службового розслідування обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що знайшли своє підтвердження під час розгляду цієї справи судом, слідує, що відповідач правомірно застосовував до позивача дисциплінарне стягнення у зв`язку із підтвердженням факту вчинення ним дисциплінарного проступку.
Доводи позивача про відсутність достатніх і належних доказів порушення ним службової дисципліни - вчинення дисциплінарного проступку є безпідставними, оскільки це підтверджується висновком службового розслідування, який складений на підставі обставин, що підтверджуються відповідними матеріалами.
Варто зауважити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку.
При цьому, позитивна характеристика позивача за місцем роботи, численні нагороди та відзнаки, статус учасника бойових дій, які свідчать про його особисті професійні та моральні якості, враховуються при визначенні виду дисциплінарного стягнення роботодавцем.
В свою чергу, обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є правом роботодавця в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосовано таке стягнення, тобто належить до дискреційних повноважень відповідача, який за умови встановлення факту порушення службової дисципліни має право з урахуванням всіх обставин справи та особи порушника обрати один з визначених законом видів покарання.
Аналогічні висновки містять в постановах Верховного Суду від 21.12.2018 року у справі № 805/623/16-а, від 25.04.2018 року у справі №800/547/17, від 22.03.2019 року у справі 804/676/18, від 22.11.2019 року у справі 826/6107/18, від 31.03.2020 року у справі 806/2492/16, від 25.06.2020 року у справі № 2240/2329/16.
За наведених обставин, суд дійшов висновку про те, що при прийнятті рішення про накладення на позивача даного виду дисциплінарного стягнення, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством.
Отже, оскільки на позивача правомірно накладено дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність у зв`язку із вчиненням ним дисциплінарного проступку, відсутні підстави для скасування оскаржуваного наказу.
З урахуванням зазначеного, суд на підставі наданих доказів у їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, дійшов висновку про відмову в задоволенні позову.
Враховуючи, що судом відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , розподіл понесених ним витрат зі сплати судового збору не здійснюється.
Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправним та скасування п. 3 наказу - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.І. Озерянська