Справа № 520/6299/22
Суддя: Бабаєв А.І.
Дата ухвалення: 2022-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2022 року № 520/6299/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бабаєва А.І. розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в м.Харкові справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Велотрейд" до Харківської митниці про визнання протиправними та скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Велотрейд" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Харківської митниці, в якому просило суд:

- визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів Харківської митниці Державної митної служби України від № UA807000/2022/000292/2 від 21.02.2022 року;

- визнати протиправним та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Харківської митниці Державної митної служби України № UA 807170/2022/000432 від 21.02.2022 року;

- визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів Харківської митниці Державної митної служби України від №UA807000/2022/000259/2 від 21.02.2022 року;

- визнати протиправним та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Харківської митниці Державної митної служби України № UA 807170/2022/000415 від 21.02.2022 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що рішення про коригування митної вартості товарів від № UA807000/2022/000292/2 від 21.02.2022 року, картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 807170/2022/000432 від 21.02.2022 року, рішення про коригування митної вартості товарів від №UA807000/2022/000259/2 від 21.02.2022 року, картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 807170/2022/000415 від 21.02.2022 року, на думку позивача, є протиправними та підлягають скасуванню.

Харківською митницею не подано до суду відзиву на позовну заяву.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 07.10.2020 року між ТОВ «Велотрейд» та TIANJIN FREE TRADE SERVICE CO, LTD (Китай) було укладено контракт № 07/10-2020.

Відповідно до п. 1.1. вказаного контракту продавець повинен поставити частини і комплектуючі велосипеда, далі по тексту - Товар. Покупець повинен прийняти і оплатити його на умовах, вказаних в цьому контракті.

До митного оформлення було подано митну декларацію № UA 807170.2022.009405 від 21.02.2022 разом із якою подано: пакувальний лист №21ZMT221864 PL від 06.11.2021, рахунок-фактуру (інвойс) №21ZMT221864 від 06.11.2021, коносамент №MEDUTD212469 від 24.11.2021, коносамент №ZJSM21110217 від 24.11.2021, автотранспортну накладну №6050/1 від 18.02.2022, декларацію про походження товару №21ZMT221864 від 06.11.2021 року, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедеційних послуг №383 від 17.02.2022 року, документ, що підтверджує вартість перевезення товару №133 від 17.02.2022 року, некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість №214400B0/034491 від 07.12.2021 року, зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №07/10-2020 від 07.10.2020 року, договір про надання послуг митного брокера №22 від 25.07.2017 року, договір (контракт) про перевезення №10/05-2017 від 06.10.2017 року, копію митної декларації країни відправлення №00424887 від 17.11.2021 року, інші документи.

Також, до митного оформлення було подано митну декларацію № UA807170.2022.009406 від 21.02.2022 разом із якою подано: пакувальний лист № 21ZMT221863 PL від 06.11.2021, рахунок-фактуру (інвойс) № 21ZMT221863 від 06.11.2021, коносамент № MEDUTD212469 від 24.11.2021, коносамент № ZJSM21110217 від 24.11.2021, автотранспортну накладну № 6050-2 від 18.02.2022, сертифiкат про походження товару № 21C4401A0905/12598 від 03.12.2021 року, декларацію про походження товару № 21ZMT221863 від 06.11.2021 року, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедеційних послуг №383 від 17.02.2022 року, документ, що підтверджує вартість перевезення товару №133 від 17.02.2022 року, некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість № №214400B0/034490 від 07.12.2021 року, зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №07/10-2020 від 07.10.2020 року, договір про надання послуг митного брокера №22 від 25.07.2017 року, договір (контракт) про перевезення №10/05-2017 від 06.10.2017 року, копію митної декларації країни відправлення № 00424887 від 17.11.2021 року, інші документи.

Харківською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товару № UA807000/2022/000292/2 від 21.02.2022 року та №UA807000/2022/000259/2 від 21.02.2022 року і складено картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 807170/2022/000432 від 21.02.2022 року та № UA 807170/2022/000415 від 21.02.2022 року.

Позивач, вважаючи протиправними оскаржувані рішення, звернувся з даним позовом до суду.

Відповідно до ст. 49 Митного кодексу України (далі по тексту - МК України) митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з ч.1 ст.52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. (ч. 1 ст. 53 МК України).

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (ч. 2 ст. 53 МК України).

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (ч. 3 ст. 53 МК України).

Згідно з ч.5 ст.53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до ч.1 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Згідно з п.1 ч.4 ст.54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 5 статті 54 Митного кодексу України встановлено, що митний орган має право упевнитися в достовірності та точності будь-якої заяви, документа, рахунку поданих для цілей визначення митної вартості.

Відповідно до частини 2 статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема, обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано.

Так, митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2022/000292/2 від 21.02.2022 року та №UA807000/2022/000259/2 від 21.02.2022 року

Щодо твердження митного органу на те, що дата оформлення митної декларації країни відправлення раніше ніж дата коносаменту, суд зазначає наступне.

Декларація країни відправлення складаєть продавцем, а не покупцем, який в даній справі є позивачем.

При цьому, дата оформлення декларації країни відправлення раніше дати видачи коносаменту, оскільки спочатку складається декларація країни відправлення, після чого оформлюється супровідні документи на транспортування товару.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість вказаних посилань митного органу.

Щодо посилань митного органу на те, що позивачем не надано перекладу та не здійснено верифікації експортної митної декларації, суд зазначає наступне.

Згідно з листом Державної митної служби України від 08.10.2010 р. №11/2-10.16/11627-ЕП, адресованим Начальникам регіональних митниць (крім Регіональної інформаційної митниці), Начальникам митниць, з метою вирішення питання практичної реалізації Угоди про інформаційне забезпечення між Держмитслужбою та Українським національним комітетом Міжнародної торгової палати, 02.08.2010 підписано протокол, яким передбачено, зокрема, що експортна митна декларація на товари походженням з КНР може використовуватися митними органами України як додаткова довідкова інформація за умови верифікації такої декларації та її перекладу на державну мову Українським національним комітетом Міжнародної торгової палати.

Отже, вимагати переклад українською мовою документів, наданих декларантом разом з митною декларацією, зокрема експортної митної декларації, митний орган може у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації.

Верховний Суд в постанові від 25.11.2020 у справі № 640/4941/19 прийшов до висновку, що вимога органу доходів і зборів про надання перекладу документів українською мовою є правомірною лише у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей.

Згідно з ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

При цьому, відповідачем в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості не наведено обставин в обґрунтування необхідності надання перекладу вказаної експортної декларації, пов`язаних з перевіркою або підтвердженням відомостей, зазначених у митній декларації.

Також, не зазначено обґрунтування необхідності здійснення декларантом верифікації декларації країни відправлення, враховуючи, що в силу положень вказаного листа Державної митної служби України, на який посилається сам відповідач, верифікована експортна митна декларація використовується митними органами, як додаткова довідкова інформація.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість вказаних посилань митного органу.

Щодо посилань митного органу на те, що відсутні документи, які підтверджують транспортування до місця перетинання митного кордону України, суд зазначає наступне.

Позивачем надавались до митного оформлення рахуноки-фактури про надання транспортно-експедеційних послуг, довідку про транспортні витрати, в якій вказувались ціна за морський фрахт з порту Китаю до порту України.

Згідно з п.3.1 контракту №07/10-2020 від 07.10.2020 року сторони обумовили, що продавець поставляє покупцеві товари, що продаються за цим контрактом на умовах FOB, якщо інше не обумовлено в додатках.

Відповідно складених інвойсів сторони обумовили, що продавець поставляє покупцеві товару, що продаються за цим контрактом на умовах FOB XINGAG.

За умовами терміна FОВ саме на продавця покладається обов`язок з митного очищення товару для експорту, в тому числі всі витрати з вивантаження, завантаження, транспортування на судно несе відправник. Цей термін може застосовуватися тільки під час перевезення товару морським чи внутрішнім водним транспортом.

Позивачем надано всі документи щодо підтвердження транспортні витрати відповідачу.

ПП «Транскарго» в листі №071201/05 від 07.12.2021 року зазначило, що з урахуванням того, що ТОВ «Велотрейд» здійснює доставку свого вантажу від Постачальника на умовах FOB, а в подальшому судохідна лінія організовує доставку вантажу до митної території України, то ПП «Транскарго» не виставляє ТОВ «Велотрейд» рахунки щодо сплати експедиторської винагороди, так як останнє не надається до митної території України. Також, зазначено, що ПП «Транскарго» надає транспортно-експедиційні послуги на території України в рамках Договору №10/05-2017 транспортного експедирування від 06.10.2017 року. Тому агентська винагорода нарахована на території України з урахуванням та сплатою в подальшому всіх необхідних податків і зборів, тому така винагорода не може бути включена до митної вартості, так як надається вже на території України.

При цьому, в рішеннях про коригування митної вартості товарів відсутні посилання на належні та допустимі докази того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість вказаних посилань митного органу.

Як вбачається з рішень про коригування митної вартості товарів № UА807000/2022/000292/2 від 21.02.2022 року, № UА807000/2022/000259/2 від 21.02.2022 року, митним органом при визначенні митної вартості застосовувався 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

Згідно зі ст. 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до положень пунктів 2,4 частини другої статті 55 Митного кодексу України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити зокрема наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

При цьому, в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598).

Таким чином, у рішеннях про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

У постанові Верховного суду від 25 травня 2021 року у справі №520/10386/2020 за позовом ТОВ Велотрейд до Слобожанської митниці ДМС України було вказано, що резервний метод не вимагає від митного органу доведення подібності (аналогічності) товарів, однак зазначений метод повинен ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях і це ґрунтування повинне бути підтвердженим в рішенні про коригування митної вартості. Верховним Судом було зазначено, що кожна окрема одиниця товару (у вказаній справі товаром були також велокомплектуючі), яка підлягав декларуванню має власні повністю індивідуалізовані характеристики, які впливають на ціну, що підтверджується специфікацією. Відтак висновки митного органу про необхідність коригування товарів у кілограмах є помилковими.

Верховний Суд в постанові від 24 листопада 2021 року у справі №520/11059/2020 за позовом ТОВ Велотрейд до Слобожанської митниці ДМС України, якою відмовлено в задоволенні касаційної скарги Слобожанської митниці, було зазначено, що застосування митницею ціни за відомостями спеціалізованої бази даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби України, з огляду на спрацювання модуля АС АУР, суди в даному випадку визнали необґрунтованим оскільки вважали, що індивідуальні характеристики того чи іншого товару можуть бути з 'ясовані лише шляхом порівняння змісту поданих до митного оформлення документів з документами про властивості раніше імпортованого товару.

Також, Верховний Суд у вказаній постанові зробив висновок, що контролюючий орган визначив митну вартість не окремої одиниці товару, як це було зроблено платником податків під час подання митної декларації, а одного кілограма товару, попри те, що кожна окрема одиниця товару має власні індивідуальні характеристики, які й впливають на формування його ціни. Верховний Суд у вказаній постанові зробив висновок щодо посилань митного органу в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості на ненадання декларантом інформації щодо подібних та ідентичних товарів, суди вважали, що сама по собі відсутність таких відомостей не обґрунтовує неможливість визнання заявленої митної вартості товару.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 13 січня 2022 року у справі №520/11061/2020 за позовом ТОВ Велотрейд до Слобожанської митниці ДМС України, якою відмовлено в задоволенні касаційної скарги Слобожанської митниці було зазначено, що у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосування другорядних методів.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів № UА807000/2022/000292/2 від 21.02.2022 року, № UА807000/2022/000259/2 від 21.02.2022 року митним органом використанні ціни за кілограм товару, що є некоректним в даному випадку. Тобто, відповідачем не враховано того, що товари в даному випадку є штучними виробами та можуть мати різні антропометричні показники, характеристики, оснащення та відповідно вартість.

При цьому, у вказаних рішеннях не містять порівняння характеристик оцінюваних товарів та характеристик товарів, ціна яких взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Згідно з ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Таким чином, оскаржувані рішення є необґрунтованими та прийнятими без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішень.

З огляду на викладене, рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2022/000292/2 від 21.02.2022 року, картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 807170/2022/000432 від 21.02.2022 року, рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2022/000259/2 від 21.02.2022 року, картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 807170/2022/000415 від 21.02.2022 року є протиправними та підлягають скасуванню.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Судовий збір підлягає розподілу відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 243, ст. 246, ст.255, ст. 293, ст. 295, ст. 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Велотрейд" (61158, м. Харків, вул.Єнакіївська, 2 Є) до Харківської митниці (вулиця Короленка, 16 Б, м. Харків, 61003) про визнання протиправними та скасування рішень задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Харківської митниці Державної митної служби України № UA807000/2022/000292/2 від 21.02.2022 року.

Визнати протиправним та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Харківської митниці Державної митної служби України № UA 807170/2022/000432 від 21.02.2022 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Харківської митниці Державної митної служби України №UA807000/2022/000259/2 від 21.02.2022 року.

Визнати протиправним та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Харківської митниці Державної митної служби України № UA 807170/2022/000415 від 21.02.2022 року.

Стягнути з Харківської митниці (, вулиця Короленка, 16 Б, м. Харків, 61003) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Велотрейд" (, 61158, м. Харків, вул.Єнакіївська, 2 Є) сплачений судовий збір в сумі 12076 (дванадцять тисяч сімдесят шість) грн. 55 коп.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Бабаєв А.І.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 з 24 лютого 2022 року був введений воєнний стан на території України, у зв`язку з бойовими діями на території Харківської області повний текст рішення складено 06.12.2022 року.