Справа № 160/14650/22
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Лозицької І.О.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Резерв Інвест Плюс» до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Резерв Інвест Плюс» з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, в якому просить суд:
В акті перевірки зазначається, що позивачем було порушено граничні терміни реєстрації перших примірників розрахунків коригування до акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних за період: грудень 2019 року, січень-лютий 2020 року.
Позивач зазначає, що із офіційного сайту ДПС України у електронному сервісі ДПС України відбувався збій роботи пов`язаний із проведенням слідчих дій у Державній фіскальній службі, ДПС повідомила на своєму офіційному веб-порталі та надала роз`яснення щодо незастосування штрафних санкцій за порушення граничних термінів реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування до акцизних накладних, які припадають у період проведення технічного обслуговування системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.
Позивач стверджує, що вказаний збій припав на час реєстрації акцизних накладних, які податковий орган вважає не своєчасно зареєстрованими.
Таким чином, на дуку позивача, спірні штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію акцизних накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на період існування технічної помилки є протиправним та підлягає скасуванню.
Ухвалою суду від 26.09.2022 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов та докази на його обґрунтування.
Заперечуючи проти позову, відповідачем надано до суду письмовий відзив на позовну заяву, який долучено до матеріалів справи.
В обґрунтування своєї позиції відповідач зазначає, що на підставі п.п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України була проведена камеральна перевірка платника податків ТОВ «Резерв Інвест Плюс» щодо дотримання порядку реєстрації акцизних накладних та розрахунків коригування таких акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних за період грудень 2019 року лютий 2020 року.
Відповідач зазначає, що ТОВ «Резерв Інвест Плюс» виконано вимоги щодо своєчасності реєстрації акцизних накладних, направивши їх на реєстрацію 21.12.2019 року та 24.12.2019 року.
Відповідач вказує, що у відповідності до п. 231.6 ст. 231 Податкового кодексу України у разі виявлення технічної помилки у програмному забезпечені або програмних складових, програмно-апаратному устаткуванні, каналах зв`язку, функціонуванні електронного цифрового підпису (далі проведення технічного обслуговування), що унеможливлює реєстрацію акцизних накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, зобов`язаний невідкладно розмістити на своєму офіційному веб-сайті повідомлення про виявлення технічної помилки із зазначенням дати та часу її початку, вжити всіх необхідних заходів для відновлення реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, за результатами яких розмістити на своєму офіційному веб-сайті повідомлення про усунення технічної помилки із зазначенням дати та часу її завершення.
Платник податку зобов`язаний протягом трьох календарних днів з дня відновлення реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних зареєструвати всі акцизні накладні/розрахунки коригування, граничний термін реєстрації яких припадає на період існування технічної помилки.
Відповідач зазначає, що на офіційному порталі ДПС України у розділі «Новини» розміщено інформацію, що «у зв`язку з проведенням слідчих дій у Державній фіскальній служби України та Державній податковій служби України з 19.12.2019 року по теперішній час електронні сервіси тимчасово функціонують не в повному обсязі».
Також, на офіційному порталі ДПС України у розділі «Новини» розміщено інформацію, що з 22 години 30 хвилин 24 грудня Інформаційно-телекомунікаційні системи (ІТС) та електронні сервіси працюють у штатному режимі. Електронні документи, які були надіслані до ДПС України, прийняті та оброблені з урахуванням операційного дня для кожного типу документів. Акцизні накладні та розрахунки коригування до них в Єдиному реєстрі акцизних накладних, що були направлені до ДПС України 24 грудня, у період тимчасового обмеження роботи ІТС ДПС України, прийняті та оброблені 24 грудня.
В свою чергу, інформація про нестабільну роботу ІТС та електронних сервісів 10.12.2019 року, 25.12.2019 року, 02.01.2020 року, 03.01.2020 року, 08.01.2020 року, 09.01.2020 року, 27.01.2020 року та 05.02.2020 року на офіційному порталі ДПС України відсутня.
Таким чином, порушення граничних термінів реєстрації перших примірників акцизних накладних, дата складання яких припадає на 21.12.2019 року та 24.12.2020 року не знайшло свого підтвердження, а висновки акту спростовуються на суму штрафних санкцій згідно перших примірників акцизних накладних/розрахунків коригування, дата складання яких припадає на існування технічних помилок, тобто 21.12.2019 року та 24.12.2019 року.
В свою чергу, порушення граничних термінів реєстрації перших примірників акцизних накладних, складених 10.12.2019 року, 25.12.2019 року, 02.01.2020 року, 03.01.2020 року, 08.01.2020 року, 09.01.2020 року, 27.01.2020 року та 05.02.2020 року, що підтверджується квитанціями №2.
Відповідач, посилаючись на абаз 3 п. 120-2.1 ст. 120 Податкового кодексу України зазначає, що за порушення граничних термінів реєстрації перших примірників акцизних накладних до позивача застосовано штрафну санкцію в розмірі 11 234,32 грн. (2% від суми акцизного податку).
Позивачем було надано заперечення від 29.12.2021 року №29/12-01 (вх. №137723/6 від 30.12.2021 року) на акт камеральної перевірки, на які 14.01.2022 року Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області надано позивачу відповідь щодо розгляду заперечень.
На підставі викладеного, відповідач просить в задоволені позовних вимог відмовити.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи й вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Відповідно до висновків даного акту, перевіркою встановлено порушення абзацу 3 пункту 120-2.1 статті 120-2 розділу ІІ Податкового кодексу України - порушення граничних термінів реєстрації перших примірників акцизних накладних/перших примірників розрахунків коригування до акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних на загальну суму 16 488,95 грн. (2% від суми акцизного податку).
Листом від 14.01.2022 року №2905/6/04-36-09-02-13 «Про розгляд заперечень» Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області повідомлено, що порушення граничних термінів реєстрації перших примірників акцизних накладних/розрахунків коригування, дата складання яких припадає на 21.12.2019 року та 24.12.2019 року не знайшло свого підтвердження, а висновки акту перевірки спростовуються на суму штрафних санкцій згідно перших примірників акцизних накладних/розрахунків коригування, дата яких припадає на існування технічної помилки, тобто 21.12.2019 року та 24.12.2019 року.
Порушення граничних термінів реєстрації перших примірників акцизних накладних, складених 10.12.2019 року, 25.12.2019 року, 02.01.2020 року, 03.01.2020 року, 08.01.2020 року, 09.01.2020 року та 05.02.2020 року підтверджується квитанціями № 2.
У зв`язку з цим, суму штрафних санкцій за порушення граничних термінів реєстрації перших примірників акцизної накладної/розрахунків коригування необхідно зменшити на 5254,63 грн.
Рішенням Державної податкової служби про розгляд результати розгляду скарги від 15.08.2022 року №9229/16/99-00-06-03-01-06 скаргу позивача залишено без задоволення, а податкове повідомлення-рішення від 14.01.2022 року № залишено без змін.

Позивач, не погоджуючись із вказаним податковим повідомленням-рішенням, вважаючи його протиправними та таким, що підлягає скасуванню, звернувся до суду з цією позовною заявою.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Так, відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються нормами Податковим кодексом України (далі - ПК України).

Підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України встановлено, що контролюючі органи мають право, зокрема проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків, у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Згідно із п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

За вимогами п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Як вбачається з п. 76.1. ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Згідно з вимогами п.76.2. ст. 76 ПК України порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Абзацом 1 п. 76.3. ст. 76 ПК України визначено, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Разом з тим, в абз. 2 п. 76.3. ст. 76 ПК України встановлено, що камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Суд звертає увагу, що камеральна перевірка є одним із способів реалізації контрольної функції податкового органу, шляхом якої здійснюється систематичний контроль за своєчасністю нарахування, відображення всіх відомостей, які впливають на правильність декларування платником податків, а також за своєчасністю сплати узгоджених сум грошових зобов`язань.

Водночас, об`єктом камеральної перевірки є виключно дані, які знаходяться в розпорядженні податкового органу, будь-які інші дані не можуть бути предметом дослідження податковим органом.

Суд зазначає, що особливості камеральної перевірки полягають у тому, що для її проведення не потрібен наказ керівника податкового органу або інший спеціальний дозвіл чи направлення, не потрібно згоди платника податків, а також його присутності. Мета камеральної перевірки - виявити в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичні та/або методологічні помилки, або інші відомості, які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення. Камеральна перевірка проводиться на систематичній основі.

Підпунктом 20.1.19 п.20.1ст.20 вказаного Кодексу контролюючим органом надано право застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи; стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України; стягувати суми недоїмки із сплати єдиного внеску; стягувати суми простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України.

Пунктом 120-2.1 статті 120-2 Податкового кодексу України встановлено, що порушення платниками акцизного податку граничних термінів реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування до акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних, встановлених статтею 231 цього Кодексу, тягне за собою накладення штрафу в розмірі, зокрема, 2 відсотків від суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів.

Пунктом 231.1 статті 231 Податкового кодексу України передбачено, що платник податку, зокрема, при реалізації пального зобов`язаний скласти в електронній формі акцизну накладну за кожним кодом товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД реалізованого пального та зареєструвати в Єдиному реєстрі акцизних накладних з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи.

Відповідно до п.231.6 ст.231 Податкового кодексу України, реєстрація першого примірника акцизної накладної при реалізації пального або спирту етилового з акцизного складу - у день складання такої акцизної накладної, але не пізніше здійснення операції з реалізації пального або спирту етилового з акцизного складу.

Підтвердженням особі, що реалізує пальне, про прийняття її акцизної накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру акцизних накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання акцизної накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані акцизні накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 231.1 цієї статті, протягом операційного дня отримувачу пального / особі, яка реалізує пальне, надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, такі акцизна накладна / розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі акцизних накладних.

У разі виявлення технічної помилки у програмному забезпеченні або програмних складових, програмно-апаратному устаткуванні, каналах зв`язку, функціонуванні електронного цифрового підпису (далі - проведення технічного обслуговування), що унеможливлює реєстрацію акцизних накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, зобов`язаний невідкладно розмістити на своєму офіційному веб-сайті повідомлення про виявлення такої технічної помилки із зазначенням дати та часу її початку, вжити всіх необхідних заходів для відновлення реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних, за результатами яких розмістити на своєму офіційному веб-сайті повідомлення про усунення технічної помилки із зазначенням дати та часу її завершення.

Платник податку зобов`язаний протягом трьох календарних днів з дня відновлення реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних зареєструвати всі акцизні накладні/розрахунки коригування, граничний термін реєстрації яких припадає на період існування технічної помилки.

Штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію акцизних накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на період існування технічної помилки, не застосовуються.

Єдиний реєстр акцизних накладних працює постійно (24 години щоденно), крім часу, необхідного для його технічного обслуговування.

Технічне обслуговування Єдиного реєстру акцизних накладних проводиться у часові проміжки з незначною кількістю реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування.

Інформація про запланований час технічного обслуговування Єдиного реєстру акцизних накладних розміщується на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, не пізніше ніж за 24 години до початку проведення технічного обслуговування.

Порядок ведення Єдиного реєстру акцизних накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. (п.231.8ст.231ПК України).

Відповідно до Порядку ведення Єдиного реєстру акцизних накладних, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 24.02.2016 року №114 (далі Порядок №114).

Зокрема пунктом 3 Порядку №114 передбачено, що для реєстрації в Реєстрі акцизні накладні/розрахунки коригування надсилаються до ДФС в електронній формі відповідно до порядку подання податкових документів в електронному вигляді з дотриманням умови щодо обміну електронними документами з контролюючими органами у порядку, визначеному законодавством.

Реєстр працює постійно (24 години щодня), крім часу, необхідного для технічного обслуговування.

Технічне обслуговування Реєстру проводиться у часові проміжки з незначною кількістю реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування.

Інформація про запланований час технічного обслуговування Реєстру розміщується на офіційному веб-сайті ДФС не пізніше ніж за 24 години до початку технічного обслуговування.

Відповідно до п. 8 Порядку №114 для реєстрації в Реєстрі платник акцизного податку здійснює шифрування акцизних накладних/розрахунків коригування з дотриманням вимог до форматів криптографічних повідомлень, затверджених в установленому законодавством порядку, на які накладено кваліфікований електронний підпис, та надсилає їх у затвердженому форматі (за стандартом) засобами телекомунікаційного зв`язку до ДФС з урахуванням вимог Законів України Про електронні довірчі послуги та Про електронні документи та електронний документообіг

Датою та часом надання акцизної накладної/розрахунку коригування до ДФС є дата та час, зазначені у квитанції про їх прийняття (підтвердження реєстрації) або неприйняття.

Якщо протягом операційного дня платнику акцизного податку не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття акцизної накладної/розрахунку коригування, вони вважаються зареєстрованими у Реєстрі (п. 11 Порядку №114).

Отже, законодавством регламентовано обов`язок платників податків реєстрації акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних у межах законодавчо визначених строків, порушення яких є підставою для притягнення платника до відповідальності у вигляді штрафу.

Разом з тим, зазначені штрафні санкції підлягають застосування до платника податку в разі порушення ним граничних термінів реєстрації акцизних накладних ЄРАН виключно за наявності його вини у такому порушенні.

В даному випадку суд відхиляє доводи позивача про те, що на електронному сервері ДПС України відбувся збій роботи, пов`язаний з проведенням слідчих дій у Державній фіскальній службі, про що ДПС повідомила на своєму офіційному веб-порталі та надала роз`яснення щодо незастосування штрафних санкцій за порушення граничних термінів реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування до акцизних накладних, які припадають у період проведення технічного обслуговування системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, з огляду на наступне.

Як вже встановлено судом, під час камеральної перевірки контролюючим органом було виявлено, що перші примірники акцизних накладних/розрахунків коригування за періоди 10.12.2019 року, 21.12.2019 року, 24.12.2019 року, 25.12.2019 року, 02.01.2020 року, 03.01.2020 року 08.01.2020 року, 09.01.2020 року, 27.01.2020 року, та 05.02.2020 року були зареєстровані з порушенням граничних термінів реєстрації перших примірників акцизних накладних, встановлених пунктом 231.6 ст. 231 Податкового кодексу України.

Так, судом встановлено, що на офіційному порталі ДПС України було розміщено повідомлення про те, що з 19.12.2019 року у зв`язку з проведенням слідчих дій у Державній фіскальній службі України та Державній податковій службі України електронні сервіси тимчасово функціонують не в повному обсязі.

Окрім цього, на офіційному порталі ДПС України в розділі «Новини» розміщено інформацію, що з 22 години 30 хвилин 24 грудня 2019 року Інформаційно-телекомунікаційні системи (ІТС) та електронні сервіси працюють в штатному режимі, зокрема, акцизні накладні та розрахунки коригування до них в Єдиному реєстрі акцизних накладних, що були направлені до ДПС України 24 грудня, у період тимчасового обмеження роботи ІТС ДПС України, прийняті та оброблені вчасно.

Тобто, інформаційно-телекомунікаційній системи та електронні системи ДПС України функціонували не в повному обсязі з 19.12.2019 року по 24.12.2019 року.

Крім цього, судом встановлено, що податковим органом при розгляді заперечень позивача на акт камеральної перевірки від 17.12.2021 року №35964/04-36-09-02/40905833, було зменшено суму штрафних санкцій на 5254,63 грн., у зв`язку з тим, що порушення граничних термінів реєстрації перших примірників акцизних накладних, припадало на період 21.12.2019 року та 24.12.2019 року, тобто на час тимчасового обмеження роботи ІТС Державної податкової служби України, податковим органом.

В свою чергу, позивачем до суду не надано жодного допустимого та належного доказу щодо своєчасної реєстрації перших примірників акцизних накладних/розрахунків коригування, складених 10.12.2019 року, 25.12.2019 року, 02.01.2020 року, 03.01.2020 року, 08.01.2020 року, 09.07.2020 року, 27.01.2020 року та 05.02.2020 року у відповідності до п. 231.1 ст. 231 Податкового кодексу України.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що податкове повідомлення рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 14.01.2022 року № є правомірним та скасуванню не підлягає.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно із частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В свою чергу, Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 25.06.2020 року у справі №520/2261/19 вказала, що визначений статтею 77 КАС обов`язок відповідача - суб`єкта владних повноважень довести правомірність рішення, дії чи бездіяльності не виключає визначеного частиною першою цієї статті обов`язку позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

За таких обставин, системно проаналізувавши приписи законодавства України, надавши оцінку з урахуванням усіх доказів у справі в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

З приводу розподілу судових витрат суд зазначає, що на підставі ст. 139 КАС України, враховуючи відмову у задоволенні позовних вимог, судові витрати зі сплати судового збору у справі не розподіляються.

Керуючись ст.ст. 2-9, 72-77, 139, 242-243, 245-246, 262, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Резерв Інвест Плюс» до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.

Судові витрати у справі не розподіляються.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 06.12.2022 року.

Суддя І.О. Лозицька