Справа № 240/18835/22
Суддя: Нагірняк Микола Федорович
Дата ухвалення: 2022-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2022 року м. Житомир справа № 240/18835/22

категорія 102020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Нагірняк М.Ф., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправними дії, які полягають у ненаданні на його адвокатські запити від 07.08.2022року публічної інформації, яка запитувалася.

Позивач зазначає, що відповідно до вимог ст.24 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" подав запити №1 та № від 07.08.2022року до Відповідача про надання:

1) інформації про кількість гірничовидобувних підприємств Житомирщини, що сплачують плату за земельну ділянку, надану для видобування корисних копалин та розробки родовищ корисних копалин;

2) інформації про кількість гірничовидобувних підприємств Житомирщини, що сплачують плату за земельну ділянку в порядку, встановленому п.284.4 ст.284 Податкового кодексу України.

Позивач 12.08.2022року отримав лист від Відповідача, з якого вбачається неправомірна відмова в наданні такої інформації. Вважає, що правові норми ст.284 Податкового кодексу України регламентують особливості оподаткування платою за землю і у Відповідача, як податкового органу, наявна запитувана інформація у відповідних базах даних (інформаційних системах).

Ухвалою суду від 02.09.2022року позовну заяву після прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Представник Головного управління ДПС у Житомирській області, Відповідача по даній справі, направив до суду відзив на позовну заяву, в якій проти позову заперечує. На думку Відповідача, Позивачу за результатами розгляду його звернень 12.08.2022року була надана інформація в межах повноважень Головного управління ДПС у Житомирській області та наявної інформації. Позивача було проінформовано, що відповідно відомостей автоматизованих інформаційно-комунікативних систем ДПС України, користувачами яких є Відповідач, та АІС "Податковий блок" за користування земельними ділянками на території області плату за землю сплачують 144 гірничовидобувні підприємства.

Одночасно Позивачу було роз`яснено, що ведення обліку платників податків за пунктами Податкового кодексу України, зокрема за п.284.4 ст.284 цього кодексу, відповідно до яких здійснюється нарахування податків, в органах ДПС не передбачено.

Розглянувши в порядку письмового провадження подані письмові докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню за таких підстав.

Судом встановлено, що Позивач 07.08.2022року направив до Відповідача запити про надання:

№1 - інформації про кількість гірничовидобувних підприємств Житомирщини, що сплачують плату за земельну ділянку, надану для видобування корисних копалин та розробки родовищ корисних копалин;

- інформації про кількість гірничовидобувних підприємств Житомирщини, що сплачують плату за земельну ділянку в порядку, встановленому п.284.4 ст.284 Податкового кодексу України.

№2 - інформації про кількість гірничовидобувних підприємств Житомирщини, що сплачують плату за земельну ділянку, надану для видобування корисних копалин та розробки родовищ корисних копалин;

- інформації про кількість гірничовидобувних підприємств Житомирщини, що сплачують плату за земельну ділянку в порядку, встановленому п.284.4 ст.284 Податкового кодексу України.

Як зазначено в даних запитах, досліджених судом, витребування запитуваної інформації зумовлено наданням Позивачем правової допомоги ТОВ "Блейк Айс" відповідно до вимог ст.24 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Як встановлено судом та не заперечується Позивачем, за результатом розгляду вказаних тотожних за змістом запитів Відповідач листом від 12.08.2022року за вих.№106-30-04-01, повідомив, що відповідно до відомостей автоматизованих інформаційно-комунікативних систем ДПС України, користувачами яких є Відповідач, та АІС "Податковий блок" за користування земельними ділянками на території області плату за землю сплачують 144 гірничовидобувні підприємства.

Одночасно Позивачу було роз`яснено, що ведення обліку платників податків за пунктами Податкового кодексу України, зокрема за п.284.4 ст.284 цього кодексу, відповідно до яких здійснюється нарахування податків, в органах ДПС не передбачено.

Суд враховує, що правовідносини щодо особливостей здійснення адвокатської діяльності, в тому числі щодо порядку звернення адвоката до органу державної влади із адвокатським запитом та його розгляду регулюються правовими нормами Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 5 липня 2012 року № 5076-VI (надалі - Закон N 5076-VI), що були чинні на день виникнення спору.

Відповідно до ч.1 ст.24 цього Закону N 5076-VI адвокатський запит - письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правової допомоги клієнту.

За приписами ч.2 ст.24 цього ж Закону N 5076-VI орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов`язані не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом.

У разі якщо адвокатський запит стосується надання значного обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, строк розгляду адвокатського запиту може бути продовжено до двадцяти робочих днів з обґрунтуванням причин такого продовження, про що адвокату письмово повідомляється не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання адвокатського запиту.

У разі якщо задоволення адвокатського запиту передбачає виготовлення копій документів обсягом більш як десять сторінок, адвокат зобов`язаний відшкодувати фактичні витрати на копіювання та друк. Розмір таких витрат не може перевищувати граничні норми витрат на копіювання та друк, встановлені Кабінетом Міністрів України відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Як зазначено в ч.3 ст.24 цього ж Закону, відмова в наданні інформації на адвокатський запит, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, встановлену законом, крім випадків відмови в наданні інформації з обмеженим доступом.

Аналіз вказаних правових норм дає підстави суду зробити висновок, що адвокатський запит не є запитом про надання публічної інформації.

Водночас такий запит може стосуватися й надання публічної інформації. У такому разі адвокат у запиті, крім посилання на відповідні статті Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", зобов`язаний послатися як на підставу для отримання інформації, яка підпадає під визначення публічної, й на відповідні статті Закону України "Про доступ до публічної інформації", а також дотримати вимог останнього, звернувши увагу суб`єкта, якому адресовано адвокатський запит, на його статус розпорядника публічної інформації.

Аналогічні висновки містяться у постанові Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18 серпня 2022 року у справі № 520/13981/21,

Суд наголошує, що правовідносини щодо порядку здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, та інформації, що становить суспільний інтерес, регулюються правовими нормами Закону України "Про доступ до публічної інформації" від 13 січня 2011 року N 2939-VI (надалі - Закон N 2939-VI), що були чинні на день виникнення спору.

За змістом статті 5 зазначеного Закону N 2939-VI доступ до інформації забезпечується, зокрема, шляхом надання інформації за запитами на інформацію.

Приписами частин першої, другої статті 19 Закону N 2939-VI закріплено, що запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні. Запитувач має право звернутися до розпорядника інформації із запитом на інформацію незалежно від того, стосується ця інформація його особисто чи ні, без пояснення причини подання запиту.

При цьому за визначенням, закріпленим у статті 1 цього ж Закону N 2939-VI, публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

Відповідно до частини першої статті 20 Закону N 2939-VI розпорядники інформації мають надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.

Суд погоджується з доводами Відповідача і визнає, що листом від 12.08.2022року Відповідач надав Позивачу інформацію про кількість гірничовидобувних підприємств Житомирщини, що сплачують плату за земельну ділянку, надану для видобування корисних копалин та розробки родовищ корисних копалин.

Як вбачається із дослідженої судом копії вказаного листа, що долучена Позивачем до позову, кількість гірничовидобувних підприємств Житомирщини, що сплачують плату за земельну ділянку, надану для видобування корисних копалин та розробки родовищ корисних копалин., становить 144 підприємства.

Одночасно в цьому листі Відповідача від 12.08.2022року зазначається, що інша запитувана Позивачем інформація, а саме інформація про кількість гірничовидобувних підприємств Житомирщини, що сплачують плату за земельну ділянку в порядку, встановленому п.284.4 ст.284 Податкового кодексу України, у податкового органу відсутня.

Такі доводи Відповідача відповідають обставинам справи та ґрунтуються на вимогах чинного законодавства з огляду на таке.

Відповідно до вимог ст.1 Закону N 2939-VI публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

Як зазначено в пп.14.1.171. п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України та ст.1 Закону України "Про інформацію" від 2 жовтня 1992 року № 2657-XII, податкова інформація - сукупність відомостей і даних, що створені або отримані суб`єктами інформаційних відносин у процесі поточної діяльності і необхідні для реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій у порядку, встановленому Податковим кодексом України.

Відповідно до п.2 розділу 1 Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 12 січня 2021 року № 5, інформаційна система - інтегрований комплекс процесів, компонентів та засобів апаратного і програмного забезпечення для виконання цільової функції. Метою ведення оперативного обліку і складання звітності податкових органів є забезпечення користувачів повною, достовірною та неупередженою інформацією щодо стану розрахунків платників з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування для прийняття оптимальних управлінських рішень (п.3 розділу 1 цього ж Порядку).

В розумінні вимог п.1 розділу IV цього ж Порядку первинні показники, які відображаються у підсистемі, що забезпечує обробку звітності та платежів, є показниками форм податкової звітності та звітності з єдиного внеску.

Тобто, первинними показниками (інформація), які відображаються в оперативному обліку (інформаційних системах) податкових органів є показники відповідних податкових звітностей.

У формі податкової декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності) затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 16 червня 2015 р. №560 (з послідуючими змінами та доповненнями), відсутні відповідні вимоги, які б передбачали (зобов`язували) відображати інформацію, передбачену п.284.4 ст.284 Податкового кодексу.

В зв`язку з цим суд погоджується із доводами Відповідача, що податковим органом не створювалася запитувана Позивачем інформація про кількість гірничовидобувних підприємств Житомирщини, що сплачують плату за земельну ділянку в порядку, встановленому п.284.4 ст.284 Податкового кодексу України, а тому така інформація є відсутня у Відповідача і, відповідно не може бути надана на запит Позивача.

Таким чином, судом встановлено, що Позивач отримав запитувану та наявну у Відповідача інформацію у строки, передбачені ст.20 Закону N 2939-VI, а тому такі дії Відповідача не призвели до порушень прав Позивача у спірних правовідносинах.

Зазначене свідчить, що позовні вимоги Позивача не відповідають обставинам справи та не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, а тому є безпідставними і задоволенню не підлягають.

Відповідно до вимог ст.ст.139-143 КАС України підстави для стягнення або відшкодування судових витрат по даній адміністративній справі відсутні.

Керуючись статтями 2,77,90,139-143,242-246,250,255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Відмовити в повному обсязі в задоволенні позову ОСОБА_1 про визнання протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Житомирській області при розгляді запитів на публічну інформація від №1 та № від 07.08.2022року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.Ф. Нагірняк