Справа № 153/1553/22
Суддя: Гаврилюк Т. В.
Дата ухвалення: 2022-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" грудня 2022 р. Справа153/1553/22

Провадження2-а/153/27/22-а

у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Ямпільського районного суду Вінницької області у місті Ямпіль Могилів-Подільського району Вінницької області

Ямпільський районний суд Вінницької області, який діє як адміністративний суд

у складі головуючого судді Гаврилюк Т. В.

за участю секретаря судового засідання Шарко Л. В.

розглянувши цивільну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду із адміністративним позовом до Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, в якому просив: визнати протиправною та скасувати винесену відносно нього постанову №000570 по справі про адміністративне правопорушення від 19.08.2022 за ч.3 ст.85 КУпАП, та закрити справу на підставі ст.247 п.1 КУпАП у зв`язку із відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення. У своєму адміністративному позові посилається на те, що 22 листопада 2022 року на його домашню адресу поштовим зв`язком у конверті з трек номером відправлення 975 від відповідача надійшла вимога про відшкодування заподіяних збитків від 16.11.2022 №116-19/1383-22, з якої позивач довідався, що 19.08.2022 допустив грубе порушення вимог Правил любительського і спортивного рибальства, чим скоїв адміністративне правопорушення передбачене ч.3 ст.85 КУпАП та завдав шкоди на суму 43316 грн., і ця обставина встановлена судовим рішенням, яке набрало законної сили. Цією ж вимогою відповідач запропонував йому сплатити в добровільному порядку 43316 грн. заподіяної шкоди, а в разі його несплати звернуться до суду з позовом про стягнення цієї шкоди. Отримавши вказану вище вимогу, 23.11.2022 він звернувся до відповідача із письмовою заявою про надання йому копій документів про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.85 КУпАП та докази вчинення ним адміністративного правопорушення. Цього ж числа, 23.11.2022 в офісі відповідача в місті Вінниці на його заяву йому було надано копію протоколу №000681 про адміністративне правопорушення від 19.08.2022 складеного відносно нього за ч.3 ст.85 КУпАП та копію оскаржуваної постанови по справі про адміністративне правопорушення №000570 від 19.08.2022 винесену щодо нього за ч.3 ст. 85 КУпАП. Із змісту протоколу №000681 від 19.08.2022 та оскаржуваної постанови по справі про адміністративне правопорушення №000570 від 19.08.2022 він довідався, що відповідач притягнув його до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.85 КУпАП за те, що 19.08.2022 о 15:00 год. він у річці Південий Буг поблизу села Гранітне Тульчинського району Вінницької області здійснював лов раків руками під час заборони на їх вилов і виловив 13 одиниць раків, чим завдав збитків рибному господарству України на суму 43316 грн. Із оскаржуваною постановою по справі про адміністративне правопорушення №000570 від 19.08.2022 категорично не погоджується та вважає, що вона підлягає скасуванню з наступних підстав. Жодного порушення норм і правил рибальства, ловлі раків, він не вчиняв, а тому своєї вини не визнає та вважає, що його незаконно притягнуто до відповідальності за ч.3 ст.85 КУпАП. Згідно ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Згідно зі ст.245 Кодексу України про адміністративні правопорушення завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Наскільки він пам`ятає той день, то дійсно 19.08.2022 вони двома сім`ями відпочивали в лісовому масиві біля річки Південний Буг та палили багаття. Орієнтовно в обідній час до них підійшли двоє чоловіків, які представились працівниками лісового і рибного господарства та повідомили, що заборонено палити багаття в лісовому масиві і за це вони мають сплатити штраф в розмірі 170 грн., на що вони не заперечували бо дійсно розпалили багаття. На місці працівники лісового і рибного господарства сказали, що вони поспішають, і якщо вони визнають вину, що палять багаття, то швидко підпишіть документи, щоб не заважати далі відпочивати, та повідомили, що у чистих документах вони напишуть, що вони у недозволеному місці розпалили багаття, і дали реквізити для сплати штрафу 170 грн., про що позивач не заперечував, та поставив свої підписи в пустих, незаповнених, бланках документів, довірчиво вважаючи, що в документи буде внесена достовірна інформація щодо розпалювання багаття в заборонених місця. Які то були бланки документів зараз не пам`ятає. На місці 19.08.2022 йому копію протоколу та копію оскаржуваної постанови не видавали, тому їх зміст йому відомий не був, аж до 23.11.2022, тому що саме цього числа, за його особистим зверненням йому надали копії цих документів. 23.11.2022 коли на руки йому надали копію протоколу №000681 про адміністративне правопорушення від 19.08.2022, на звороті п.8 «Пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності» позивач побачив, що від його імені написано пояснення, що він нібито ловив раків руками та виловив 13 раків. Однак, звертає увагу суду, що такі пояснення у протоколі та в жодних інших документах він не писав, тому що цього не робив. Хто написав ці пояснення від його імені йому не відомо. Стверджує, що раків не ловив і з їхньої компанії також ніхто раків не ловив. До протоколу №000681 про адміністративне правопорушення від 19.08.2022 не долучено жодних доказів вилову раків. Фото-відеозйомка відсутня. Жодних документів фіксації виявлення 13 одиниць раків не має. Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення та оскаржуваної постанови про адміністративне правопорушення вони були складені та винесені відповідно в один день та до того ж однією посадовою особою, що свідчить про відсутність достатнього та тривалого проміжку часу між цими двома процесуальними діями, і відповідно відсутність часу для захисту своїх прав та інтересів. Відповідно до п.2.14 Інструкції №264 від 05.07.2004 протокол надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення. При цьому відповідно до ч.1 ст.276 КУпАП щодо місця розгляду і вирішення зазначеної справи про адміністративне правопорушення поширюється загальне правило, відповідно до змісту якого справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення. Місцем вчинення адміністративного правопорушення в аспекті ч.1 ст.276 КУпАП відповідно до Рішення КСУ від 26.05.2015 року №5-рп/2015 розуміється не безпосереднє місцем, де було вчинено дію чи бездіяльність, які становлять склад адміністративного правопорушення, а адміністративно-територіальну одиницю, на яку поширюється юрисдикція відповідного органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення. У зв`язку з цим та враховуючи викладене, звертає увагу на імперативність та безумовність п.2.14 Інструкції №264 від 05.07.2004, який вимагає від посадової особи, що склала протокол про адміністративне правопорушення, надсилати його органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення. Тобто, чинне законодавство не передбачає можливості посадових осіб, що склали протокол, здійснювати одразу розгляд справи про адміністративне правопорушення, а навпаки вимагає надсилання зазначеного протоколу органу (посадовій особі), що уповноважений розглядати справу. Зазначена позиція також підкріплюється тим, що відповідно до п. 2.13 Інструкції №264 від 05.07.2004 посадова особа, що склала протокол, зобов`язана також вручити або надіслати повідомлення щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення. Звертає увагу, що зазначене повідомлення має чітко встановлену та регламентовану форму, яка визначена зазначеною Інструкцією. Таке повідомлення має форму окремого документа, що має вручатися або надсилатися правопорушнику відповідно до ч.1 ст.277-2 КУпАП не пізніше ніж за 3 доби до розгляду справи. Крім того, форма зазначеного повідомлення, а також зміст форми протоколу про адміністративне правопорушення, що містяться у додатках до Інструкції №264 від 05.07.2004 вимагає вказати саме повну назву органу, в якому відбудеться розгляд справи, а також повну адресу місця, де відбудеться розгляд справи. Враховуючи викладене, посадова особа після складання протоколу про адміністративне правопорушення не тільки надсилає зазначений документ іншому органу (посадовій особі), що уповноважена розглядати справу, але ще і вручає або надсилає особі, що притягається до відповідальності, повідомлення встановленої форми щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення, в якому має бути зазначено дату, час і місцезнаходження (повна назва органу і його адреса, де відбудеться розгляд справи). Аналіз протоколу про адміністративне правопорушення дає можливість побачити, що зазначений протокол містить графи щодо повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення. Зазначений факт свідчить про порушення вимог чинного законодавства щодо належного повідомлення особи про розгляд справи, оскільки відповідно до Інструкції №264 від 05.07.2004 таке повідомлення має здійснюватися окремим документом встановленої форми, що надсилається або вручається особі. При цьому матеріали справи не містять жодних доказів того, що про розгляд справи він повідомлявся шляхом вручення або направлення йому окремого відповідного повідомлення встановленої форми. У будь-якому випадку таке повідомлення, крім того, що є окремим документом встановленої форми, має вручатися і надсилатися не пізніше ніж за 3 доби до розгляду справи у відповідності до ст.277-2 КУпАП. Враховуючи той факт, що він не був повідомлений про дату, час і місце розгляду його справи шляхом вручення або направлення окремого повідомлення встановленої форми, а також той факт, що повідомлення, яке у порушення вимог законодавства міститься у протоколі про адміністративне правопорушення, не містить жодної конкретної інформації, яка дає можливість визначити орган, що буде здійснювати розгляд і де відбудеться такий розгляд, а також той факт, що таке повідомлення у протоколі було надано менш ніж за 3 доби до дати розгляду справи, то можна прийти до висновку про порушення вимог законодавства в аспекті порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення, а саме забезпечення йому належного повідомлення особи про розгляд справи. Крім того, зазначене свідчить про те, що винесення рішення суб`єкта владних повноважень відбувалося з істотним порушенням законодавства та прав особи, а тому свідчить про протиправність такого рішення, тобто оскаржуваної постанови по справі про адміністративне правопорушення №000570 від 19.08.2022. Також зазначає, що зі змісту спірної постанови по справі про адміністративне правопорушення та протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що ці документи були складені й винесені однією ж і тією ж особою, розгляд справи також здійснювався однією і тією ж особою. За обставин, коли протокол про адміністративне правопорушення було складено інспектором, який у подальшому здійснював розгляд справи, який надавав правову оцінку та перевіряв правильність складення матеріалів справи про правопорушення, які ним же і оформлено, виникають обґрунтовані сумніви щодо незалежності та безсторонності органу, що здійснював розгляд справи, а тому і сумніви щодо правомірності винесеного рішення суб`єкта владних повноважень. Одночасно з цим оскаржувана постанова про накладення адміністративного стягнення містить лише опис правопорушення і не містить посилання, опису якихось належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів, які б вказували на факт вчинення правопорушення та те, що це правопорушення було вчинено саме ним. Саме по собі описання адміністративного правопорушення не може бути належним доказом вчинення особою такого правопорушення. Так само і додатки до спірної постанови, матеріали справи не містять жодних доказів фактів та обставин, що підлягають встановленню під час розгляду справи про адміністративне правопорушення. Внаслідок цього відсутні будь-які докази, які вказують на його вину, і його вина у вчиненні адміністративного правопорушення не доведена у встановленому законом порядку. Факт вчинення ним дій, про які йдеться в оспорюваній постанові, зокрема, факт вилову раків у час вказаний в оспорюваній постанові матеріали справи не містять. За нормою ст.8 Конституції України в Україні діє і визнається принцип верховенство права. Тобто особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише у тому разі, якщо її вину у вчиненні правопорушення буде доведено поза розумним сумнівом, на підставі належних і допустимих доказів із дотриманням встановленою процедури. У ч.3 ст.62 Конституції України, регламентовано, що обвинувачення не можуть ґрунтуватись на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Тому, у зв`язку із захистом своїх прав він змушений звернутися до суду із даним позовом.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, подав до суду письмову заяву за вхід.№6624 від 01.12.2022, в якій просить суд справу слухати в його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити.

Представник відповідач Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином судовою повісткою із рекомендованим повідомленням, а також на електронну адресу відповідача, які останнім були отримані 28.11.2022 о 14.15 год. та о 14.16. год., що підтверджується відповідними довідками про доставку електронного листа (а.с.14,15). Про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи чи розгляд справи в його відсутність до суду не надійшло. Відзив на адміністративний позов суду не подав.

Судом встановлені такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини:

Із копії паспорта громадянина України (а.с.4) судом встановлено, що позивач народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Севастополь Крим, зареєстрований по АДРЕСА_1 .

Із копії Протоколу №000681 від 19.08.2022 про адміністративне правопорушення (а.с.5) судом встановлено, що позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за те, що узбережжя річки Південий Буг поблизу села Гранітне Тульчинського району Вінницької області 19.08.2022 о 15 годині 50 хвилин було виявлено порушення, а саме: громадянин ОСОБА_1 здійснював лов раків руками під час заборони на їх вилов і виловив 13 (тринадцять) одиниць раків, чим завдав збитків Рибному господарству України на суму 43316 (сорок три тисячі триста шістнадцять) гривень 00 копійок, що є порушенням п.4.5; 5.3 Правил промислового, любительського рибальства та інших нормативно-правових актів з охорони водних біоресурсів ст.ст.27,34,37, 38 Закону України «Про тваринний світ», Наказ №133-0 Вінницького рибоохоронного патруля від 02.08.2022, тобто здійснено правопорушення, відповідальність за яке передбачене ч.3 ст.85 КУпАП.

Із копії Постанови №00570 від 19 серпня 2022 року по справі про адміністративне правопорушення Вінницький рибоохоронний патруль (а.с.6) судом встановлено, що позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за те, що узбережжя річки Південий Буг поблизу села Гранітне Тульчинського району Вінницької області 19.08.2022 о 15 годині 50 хвилин було виявлено порушення, а саме: громадянин ОСОБА_1 здійснював лов раків руками під час заборони на їх вилов і виловив 13 (тринадцять) одиниць раків, чим завдав збитків Рибному господарству України на суму 43316 (сорок три тисячі триста шістнадцять) гривень 00 копійок. На нього було накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у сумі 170 грн.

Із копії Вимоги про відшкодування заподіяних збитків від 16.11.2022 (а.с.8) судом встановлено, що ОСОБА_1 надійшла вимога про відшкодування шкоди за те, що ОСОБА_1 19.08.2022 допустив грубе порушення вимог Правил любительського і спортивного рибальства, затвердженого наказом Держкомрибгоспу України від 15.02.1999 №19 чим скоїв адміністративне правопорушення передбачене ч.3 ст.85 КУпАП. Внаслідок протиправних дій порушника завдано шкоди рибному господарству України на суму 43316.00.враховуючи вище викладене наполягають сплатити в добровільному порядку 43316.00 грн. заподіяної шкоди.

Вивчивши надані матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають до задоволення, виходячи із наступного:

Згідно ст.283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, мати під собою конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд, відповідно до ч.3 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку. Також рішення суб`єкта владних повноважень не може ґрунтуватися на припущеннях.

Предметом судового дослідження за даними правовідносинами є правомірність дій суб`єкта владних повноважень щодо встановлення адміністративних правопорушень, законність та обґрунтованість протоколу про адміністративне правопорушення та постанови по справі про адміністративне правопорушення Вінницького рибоохоронного патруля.

Порядок розгляду справ про адміністративне правопорушення регламентований главою 22 КУпАП.

Відповідно до ст.283 КУпАП постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Відповідно до ч.3 ст.85 КУпАП - порушення правил рибальства - тягне за собою попередження або накладення штрафу на громадян від двох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і попередження або накладення штрафу на посадових осіб - від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Позивач посилається на те, що вони двома сім`ями відпочивали в лісовому масиві біля річки Південний Буг та палили багаття. Тоді до них підійшли двоє чоловіків, які представились працівниками лісового і рибного господарства та повідомили, що заборонено палити багаття в лісовому масиві і за це вони мають сплатити штраф в розмірі 170 грн., на що вони не заперечували, бо дійсно розпалили багаття. Окрім того, позивач посилається на те, що зі змістом оскаржуваної постанови ознайомився тільки коли особисто звернувся до відповідача із письмовою заявою. Що вказані в постанові правопорушення не вчиняв. Зазначені заперечення позивача не були спростовані відповідачем.

А з матеріалів справи судом встановлено, що 19.08.2022 головним державним інспектором Вінницького рибоохоронного патруля складено відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення №000681.

Згідно з вказаним протоколом 19.08.2022 о 15 год. 50 хв. узбережжя річки Південний Буг поблизу села Гранітне Тульчинського району Вінницької області було виявлено порушення а саме: громадянин ОСОБА_1 здійснював лов раків руками під час заборони на їх вилов і виловив 13 (тринадцять) одиниць раків, чим завдав збитків «Рибному господарству України» на суму 43316 грн. 00 коп. Чим порушив п.4.5; 5.3 Правил промислового, любительського рибальства та інших нормативно-правових актів з охорони водних біоресурсів ст.ст.27,34,37, 38 Закону України «Про тваринний світ», Наказ №133-0 Вінницького рибоохоронного патруля від 02.08.2022, тобто здійснено правопорушення, відповідальність за яке передбачене ч.3 ст.85 КУпАП. У протоколі зазначено, що справа буде розглянута на місці скоєння правопорушення за місцезнаходженням. У подальшому 19.08.2022 розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення головним державним інспектором Вінницького рибоохоронного патруля винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №000570 від 19.08.2022 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.85 КУпАП, згідно з якою на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу 170 грн.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями ч.6 ст.55 Конституції України закріплено, що кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Згідно з ч.3 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст.66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Згідно зі ст.3 Закону України «Про тваринний світ» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону України, є у тому числі раки в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про тваринний світ» дикі тварини, які перебувають у стані природної волі в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, інші об`єкти тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону і які перебувають у державній власності, а також об`єкти тваринного світу, що у встановленому законодавством порядку набуті у комунальну або приватну власність і визнані об`єктами загальнодержавного значення, належать до природних ресурсів загальнодержавного значення.

Основні засади діяльності та державного регулювання в галузі рибного господарства, збереження та раціонального використання водних біоресурсів, порядок взаємовідносин між органами державної влади, місцевого самоврядування і суб`єктами господарювання, які здійснюють рибогосподарську діяльність у внутрішніх водних об`єктах України визначені Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» від 08.07.2011 № 3677-VI (далі - Закон № 3677-VI).

Відповідно до ст.6 Закону № 3677-VI державне управління та регулювання у галузі рибного господарства здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, та інші центральні органи виконавчої влади відповідно до їх повноважень, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2015 №895 затверджено Положення про Державне агентство меліорації та рибного господарства України (Держрибагентство).

Згідно із ст.10 Закону № 3677-VI посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають, зокрема, такі повноваження: давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; вилучати в осіб, які порушують законодавство у галузі охорони і використання водних біоресурсів, знаряддя добування водних біоресурсів, транспортні (у тому числі плавучі) засоби, обладнання та предмети, що були знаряддями правопорушення, незаконно добуті водні біоресурси, а також відповідні документи на них; проводити у випадках, встановлених законом, фотографування, звукозапис, фото- і відеозйомку як допоміжні засоби для запобігання і виявлення порушень законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; безперешкодного доступу до території (у тому числі об`єктів природно-заповідного фонду) і приміщень підприємств, установ та організацій, які здійснюють добування, утримання, зберігання або переробку водних біоресурсів, з метою здійснення контролю за дотриманням вимог законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; вилучати знаряддя добування (вилову) водних біоресурсів, транспортні засоби, обладнання та предмети, що були знаряддями правопорушення у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, а також незаконно добуті водні біоресурси у разі неможливості встановлення власника зазначеного майна; здійснювати перевірку знарядь добування, контролювати їх кількість, перевіряти відповідність вимогам законодавства у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Аналогічні повноваження надані органам рибоохорони, як природоохоронним органам статтею 60 Закону України «Про тваринний світ» та пунктом 6 Порядку проведення рибоохоронних рейдів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 23.10.2018 № 512.

Пунктом 4 Розділу ІІІ Порядку проведення рибоохоронних рейдів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 23.10.2018 №512 передбачено, що під час проведення рибоохоронних рейдів посадові особи рейдової групи забезпечують дотримання законодавства у галузі рибного господарства, здійснення заходів із запобігання, виявлення та припинення правопорушень, передбачених статтею 50,частинами третьою - п`ятою статті 85, статтями 85-1, 86-1, 88-1, 90, 91-2, статтею 164- в частині порушення порядку провадження господарської діяльності, пов`язаної з добуванням і використанням риби та інших водних біоресурсів, статтею 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Статтею 34 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» та статтею 35 Закону України «Про тваринний світ» визначено, що користувачі водних біоресурсів зобов`язані безперешкодно допускати в місця відтворення, добування, зберігання, утримання, на рибоприймальні пункти та місця реалізації водних біоресурсів, на рибальські судна та інші плавучі засоби, зайняті в технологічному процесі, представників центральних органів виконавчої влади, які здійснюють державний контроль за провадженням рибогосподарської діяльності, надавати на їх вимогу документи щодо обліку та використання водних біоресурсів, своєчасно виконувати їхні вимоги та письмові розпорядження, які базуються на засадах цього Закону та інших нормативно-правових актів у галузі рибного господарства.

Відповідно до вимог ч.1 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Згідно з абз.4, 5 ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу.

Судом встановлено, що на підставі спірної постанови позивача притягнуто державним інспектором до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.85 КУпАП у зв`язку з встановленням факту того, що 19.08.2022 о 15 год. 50 хв. узбережжя річки Південний Буг поблизу села Гранітне Тульчинського району Вінницької області було виявлено порушення, а саме: громадянин ОСОБА_1 здійснював лов раків руками під час заборони на їх вилов і виловив 13 (тринадцять) одиниць раків, чим завдав збитків «Рибному господарству України» на суму 43316 грн. 00 коп., чим порушив п.4.5; 5.3 Правил промислового, любительського рибальства та інших нормативно-правових актів з охорони водних біоресурсів ст.ст.27,34,37,38 Закону України «Про тваринний світ», Наказ №133-О Вінницького рибоохоронного патруля від 02.08.2022, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.85 КУпАП.

Відповідно до положень ч.3 ст.85 КУпАП порушення правил рибальства - тягне за собою попередження або накладення штрафу на громадян від двох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і попередження або накладення штрафу на посадових осіб - від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідач у постанові по справі про адміністративне правопорушення №000570 від 19.08.2022 посилається на п.4.5; 5.3 Правил промислового, любительського рибальства, яких взагалі не існує, є лише Правила любительського і спортивного рибальства та Правила промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України.

Частиною 1 статті 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У силу ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до статті 251 КУпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

У свою чергу суд приходить до переконання, що факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.85 КУпАП не знайшов свого об`єктивного підтвердження під час розгляду справи судом.

Вказані висновки суду обґрунтовані тим, що об`єктивна сторона порушення, визначена під час складення оскаржуваної постанови, полягає у вилові раків кількості 13 шт. Доказів можливого вчинення позивачем вказаного адміністративного правопорушення суду не надано.

Відповідно до вимог статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Відповідач а ні відзиву, а ні заперечення на позовну заяву не подав.

Згідно з п.3 ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

За таких обставин суд приходить до висновку, що оскаржувана постанова підлягає до скасування із закриттям провадження у справі про адміністративне правопорушення.

При цьому, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№65518/01 пункт 89), "Проніна проти України" (№63566/00 пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№4909/04 пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

А тому, із врахуванням вище викладеного, суд приходить до висновку про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, за якою ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності за ч.3 ст.85 КУпАП, у зв`язку із відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, тобто на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, і відповідно заявлені позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають до задоволення.

Керуючись ст.19, 55, 66 Конституції України, ст.ст.2, 5, 9, 72, 73, 77, 78, 139, 241-246, 250, 255, 268-272, 286, 295, 297 КАС України, ст.9, 22, 245, 247, 251, 283, 286 КУпАП, ст.3, 4, 35, 63 Закон України «Про тваринний світ», ст.34 Закон Україна «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення Вінницького рибоохоронного патрулю №000570 від 19.08.2022 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.85 КУпАП і накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у сумі 170 гривень визнати протиправною та скасувати.

Адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 за ч.3 ст.85 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю події і складу правопорушень.

Рішення може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду. У відповідності із частиною четвертою статті 286 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Т. В. Гаврилюк