Справа № 160/19273/22
Суддя: Рянська Вікторія В'ячеславівна
Дата ухвалення: 2022-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

06 грудня 2022 року Справа № 160/19273/22

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Рянська В.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях, Фонду державного майна України про стягнення середнього заробітку та визнання бездіяльності протиправною,

ВСТАНОВИВ:

01.12.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях, Фонду державного майна України, в якій позивач просить:

- стягнути з Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях на користь ОСОБА_1 середній заробіток за період відсторонення від виконання посадових обов`язків з 01.09.2015 до 11.04.2016 включно в розмірі 58790,43 грн;

- стягнути з Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні з 12.04.2016 у розмірі 2396519,48 грн;

- визнати протиправною бездіяльність Фонду державного майна України.

Відповідно до ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши матеріали позовної заяви відповідно до вимог частини 1 статті 171 КАС України, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, зважаючи на такі обставини.

Згідно з пунктами 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Згідно з ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вимоги позовної заяви повинні бути викладені чітко і зрозуміло, з урахуванням правил, встановлених процесуальним законодавством, і узгоджуватись з наданими суду повноваженнями за наслідками розгляду справи, та мають бути спрямовані на захист конкретних прав, свобод та інтересів позивача з зазначенням способу їх захисту, який не допускає неоднозначного, довільного тлумачення змісту позовних вимог і дозволить суду максимально якісно здійснити правосуддя.

Відповідно до п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень у позовній заяві зазначається обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Позовні вимоги ОСОБА_1 у частині визнання протиправною бездіяльності Фонду державного майна України не конкретизовано, не зазначено, у чому полягає бездіяльність відповідача-2. Зміст таких позовних вимог не відповідає ч. 1 ст. 5 КАС України. Позивачем не обґрунтовано позов у цій частині, не наведено обставин, за яких, на думку позивача, було порушено її права Фондом державного майна України.

Згідно з п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Частиною 4 статті 161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з частиною 2 статті 79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Відповідно до ст. 94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Згідно з наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 № 144 з 01.09.2021 набрав чинності національний стандарт ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів». Відповідно до пункту 5.26 ДСТУ 4163:2020 відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».

Усі додані до позовної заяви в копіях документи не засвідчено у встановленому порядку відмітки про їх засвідчення не містять таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок) і дати засвідчення копії.

До позовної заяви ОСОБА_1 додано неякісні копії листа Фонду державного майна України (на копії не відтворено відомості про дату і номер листа) з додатками на запит позивача від 24.05.2022 та розрахункових листів, які є непридатними до читання, що перешкоджає ознайомленню з їх змістом та встановленню обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Позивач просить стягнути з відповідача-1 на її користь середній заробіток за період відсторонення від виконання посадових обов`язків з 01.09.2015 до 11.04.2016 включно в розмірі 58790,43 грн, а також середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні з 12.04.2016 у розмірі 2396519,48 грн. З даним адміністративним позовом позивач звернулася до суду 01.12.2022.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

ОСОБА_1 до позовної заяви додала заяву про поновлення строку звернення до суду, яку обґрунтовано тим, що постанова Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.09.2016 у справі № 804/2684/16, якою було визнано протиправним та скасовано наказ Фонду державного майна України № 48-р від 11.04.2016 про звільнення позивача та поновлення її на посаді начальника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області було виконано в частині поновлення на посаді у жовтні 2020 року. Про те, що відповідачем-1 під час проведення остаточного розрахунку при звільненні у квітні 2016 року не було виплачено позивачу заробітну плату за період відсторонення її від займаної посади (23.11.2015-07.12.2015, 06.01.2016, 03.03.2016-18.03.2016, 21.03.2016-18.04.2016) їй стало відомо з листа відповідача-1 від 20.06.2022 № 11-01852. Вперше вона звернулася до суду з такою позовною заявою 19.10.2022, тобто у межах тримісячного строку з дня набрання чинності змінами, внесеними до ч. 2 ст. 233 КЗпП України. Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.11.2022 у справі № 160/16577/22 було повернуто її позовну заяву до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях, Фонду державного майна України про стягнення середнього заробітку та визнання бездіяльності протиправною та роз`яснено, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду.

Згідно з відомостями комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.09.2016 у справі № 804/2684/16, яка набрала законної сили 24.11.2016, було відмовлено у задовленні позовних вимог ОСОБА_1 в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу по день винесення судового рішення.

Як зазначено у позовній заяві, наказом Фонду державного майна України від 08.10.2020 № 364-р поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях з 12.04.2016. Згідно з наказом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях від 15.10.2020 № 342-к ОСОБА_1 вважається такою, що приступила до роботи на вказаній посаді з 16.10.2020.

Також, позивач зазначає, що середній заробіток за період відсторонення від виконання посадових обов`язків з 01.09.2015 до 11.04.2016 включно в розмірі 58790,43 грн не сплачено позивачу після звільнення 19.10.2020.

Доказів на підтвердження вищезазначених обставин (поновлення на посаді та звільнення після поновлення) до позовної заяви ОСОБА_1 не додано.

Відповідно до ч. 2 ст. 233 КЗпП України, на яку посилається позивач, із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Позивачем у позовній заяві не зазначено і не додано відповідних доказів одержання нею повідомлення роботодавця про суми, нараховані та виплачені їй при звільненні.

Судом не встановлено переконливих фактичних обставин, які б свідчили про дійсні істотні перешкоди чи труднощі для своєчасного звернення позивача до суду за захистом своїх прав. Також суд зазначає, що переривання строку звернення до суду КАС України не передбачено.

За таких обставин, суд визнає неповажними вказані позивачем підстави пропуску строку звернення до суду.

За приписами ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 122, 160, 161, 169, 171, 248, 256 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними вказані ОСОБА_1 підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях, Фонду державного майна України про стягнення середнього заробітку та визнання бездіяльності протиправною - залишити без руху.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом подання (надіслання) до суду:

- виправленої позовної заяви, у якій зазначити зміст позовних вимог відповідно до ч. 1 ст. 5, п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України, та їх обґрунтування відповідно до положень закону із зазначенням і поданням доказів, що підтверджують виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

- копії виправленої позовної заяви для направлення відповідачам;

- належним чином засвідчених належної якості копій (придатних до читання та які в повному обсязі відтворюють зміст документа, з якого зроблено копію), у тому числі листа Фонду державного майна України з додатками на запит позивача від 24.05.2022 та розрахункових листів (відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії);

- обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до суду з доказами поважності причин пропуску відповідного строку.

Для усунення недоліків, визначених даною ухвалою, позивачу встановлюється десятиденний строк, який обчислюється з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Рянська