Справа № 580/4786/22
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2022-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2022 року справа № 580/4786/22

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово у складі головуючого судді Бабич А.М., розглянувши в залі суду правилами спрощеного письмового провадження адміністративну справу за позовом Заступника керівника Смілянської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області до Комунального некомерційного підприємства «Корсунь-Шевченківська багатопрофільна лікарня» Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Корсунь-Шевченківська міська рада Черкаської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

12.10.2022 Заступник керівника Смілянської окружної прокуратури (20700, Черкаська обл., м.Сміла, вулиця Ю.Кондратюка, будинок 25; ) в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області (18029, Черкаська обл., місто Черкаси, вул. Прикордонника Лазаренка, будинок 1; ) (далі позивач) подав у Черкаський окружний адміністративний суд позов до Комунального некомерційного підприємства «Корсунь-Шевченківська багатопрофільна лікарня» (19402, Черкаська обл., м.Корсунь-Шевченківський, вул.Ярослава Мудрого, буд.120; ) (далі відповідач) про:

визнання протиправною бездіяльності в частині невжиття заходів щодо приведення в належний технічний стан та готовність до укриття населення захисних споруд цивільного захисту №89639, №89640, №89641, що розміщені за адресою: вул.Ярослава Мудрого, 120, м.Корсунь-Шевченківський Черкаської області;

зобов`язання відповідача привести у стан готовності захисні споруди №89639, №89640, №89641, що знаходяться за адресою: вул.Ярослава Мудрого, 120, м.Корсунь-Шевченківський Черкаської області,- з метою використання їх за призначенням відповідно до Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.07.2018 №579.

Обґрунтовуючи зазначив, що відповідач всупереч вимог закону та не зважаючи на збройну агресію Російської Федерації проти України не вжив заходів, спрямованих на приведення захисної споруди цивільного захисту №89639, №89640, №89641 у стан, придатний для використання їх за призначенням для захисту населення.

Ухвалою від 17.10.2022 суд прийняв позовну заяву до розгляду та вирішив її розглянути правилами спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами без проведення судового засідання та повідомлення сторін. Залучив до участі у справі третю особу без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Корсунь-Шевченківську міську раду Черкаської області (19402, Черкаська обл., м.Корсунь-Шевченківський, вул.Шевченка, 42; ) (далі третя особа). Вказану ухвалу позивач отримав 17.10.2022, що підтверджується довідками про доставку електронних листів, а третя особа 27.10.2022, що підтверджується рекомендованим повідомленням про поштове вручення.

24.10.2022 від позивача до суду надійшли письмові пояснення, в яких просив адміністративний позов задовольнити повністю. Стверджує, що додержання законодавчих вимог використання захисних споруд цивільного захисту, забезпечення їх утримання в належному технічному стані, забезпечення готовності до укриття населення є невід`ємною частиною підвищення рівня безпеки населення і захищеності територій від наслідків надзвичайних ситуацій, а невиконання балансоутримувачами законодавчих вимог у зазначеній сфері ставить під загрозу життя та здоров`я громадян, які в них укриваються.

11.11.2022 від третої особи до суду надійшли письмові пояснення, в яких просила відмовити у задоволенні позовних вимог. Обгрунтовуючи зазначила, що відповідач, на балансі якого знаходиться нерухоме майно, в якому знаходяться захисні споруди (протирадіаційні укриття) №89639, №89640, №89641, не звертався до третьої особи з приводу потреби коштів для приведення їх у відповідність до наказу МВС України від 09.07.2018 №579. 21.09.2022 після запиту Смілянської окружної прокуратури у вересні 2022 року щодо стану облаштування укриттів керівника відповідача звернувся листом щодо потреби в коштах для утримання, експлуатації та дообладнання фонду захисних споруд згідно з вимогами вказаного вище наказу. На даний час ведеться робота щодо усунення недоліків в облаштуванні відповідними засобами та виділення необхідних коштів на зазначені потреби.

Відповідач правом подати відзив не скористався.

Всі подані сторонами документи долучені до матеріалів адміністративної справи.

Оскільки обґрунтованих клопотань від учасників спору про розгляд справи у судовому засіданні з їх викликом суду не надходили, зважаючи на відсутність необхідності призначити у справі експертизу або викликати та допитати свідків, суд дійшов висновку розглянути справу без виклику сторін у судове засідання за наявними письмовими доказами.

Оцінивши доводи сторін, дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Паспортами сховищ №89639, №89640, №89641 підтверджується їх належність Центральній районній лікарні.

Згідно з п.1.2. статуту відповідача, затвердженого рішенням сесії Корсунь-Шевченківської міської ради від 29.12.2020 №1-23, відповідач є правонаступником усього майна, всіх прав та обов`язків Комунального некомерційного підприємства «Корсунь-Шевченківська центральна районна лікарня» Корсунь-Шевченківської районної ради у порядку, визначеному законом, що регулює діяльність відповідної неприбуткової організації.

Рішенням третьої особи від 15.04.2021 №6-16/VIII підтверджується передача в оперативне управління відповідачу майна згідно з Додатком 1, яким визначено перелік майна Корсунь-Шевченківської територіальної громади, що передається на правах оперативного управління та користування відповідачу, до нього серед іншого увійшов Коплекс Центральної районної лікарні, згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 13.01.2021 №240215073, адреса: м.Корсунь-Шевченківський, вул.Ярослава Мудрого, буд.120.

12.10.2021 проведено оцінку стану готовності захисних споруд цивільного захисту №89639, №89640, №89641, що розміщені за адресою: м.Корсунь-Шевченківський, вул.Ярослава Мудрого, буд.120. За результатами оцінки складено Акти від 12.10.2021, згідно з якими протирадіаційні укриття визначено як обмежено готові до використання за призначенням.

09.08.2022 проведено оцінку стану готовності захисних споруд цивільного захисту: №89639, №89640, №89641, що розміщені за адресою: м.Корсунь-Шевченківський, вул.Ярослава Мудрого, буд.120. За результатами оцінки складено Акти від 09.08.2022, згідно з якими протирадіаційні укриття визначено як обмежено готові до використання за призначенням. Рекомендовано привести захисні споруди у готовність до використання за призначенням відповідно до наказу МВС від 09.07.2018 №579 та виог постанови КМУ від 10.03.2017 №138. Інформацію щодо організації виконання рекомендацій комісії подати у термін до 01.09.2022 до Черкаського РУ ГУ ДСНС України у Черкаськійй області.

30.08.2022 повторно проведено оцінку стану готовності захисних споруд цивільного захисту: №89639, №89640, №89641, що розміщені за адресою: м.Корсунь-Шевченківський, вул.Ярослава Мудрого, буд.120. За результатами оцінки складено Акти від 30.08.2022, згідно з якими станом на 30.08.2022 протирадіаційні укриття оцінюються як обмежено готові до використання за призначенням, та оцінюються як готові до використання за призначенням як найпростіші укриття.

15.09.2022 Смілянська окружна прокуратура направила листи: №52/3-3900вих-22 до третьої особи та №52/3-3901вих-22 до Головного управління ДСНС України у Черкаській області, в яких серед іншого просила надати інформацію щодо переліку захисних споруд цивільного захисту на території громади, стану їх готовності, вжитих протягом 2021-2022 років заходів із забезпечення належного їх утримання.

21.09.2022 відповідач листом №07-10-01/979 повідомив третій особі, що на виконання вимог вказаного наказу ВС від 09.07.2018 №579 та актів оцінки від 30.08.2022 вжив заходи: придбав баки для питної води в достатній кількості, влаштував санітарні вузли (унітази, раковини), відремонтував систему водопостачання та водовідведення, придбав гучномовець для оповіщення та відремонтував мережу телефонного зв`язку, встановив телефонні апарати, закупив свічки для освітлення, обладнав приміщення для хворих, встановив ліжка та приліжкові тумби, обладнав місця для сидіння (ПРУ №89639), обладнав місця для сидіння в поліклінічному корпусі (ПРУ №89640), обладнав приміщення для пологів та надання хірургічної допомоги в головному корпусі (ПРУ №89641), здійснив розподіл приміщень між кожним структурним підрозділом. На захисні споруди кошти протягом 1990-2022 років Корсунь-шевченківська районна рада та третя особа не виділяли. Додатково зазначив, що утримання будівель і споруд підприємства, в т.ч. захисних споруд ПРУ покладається на власника закладу охорони здоров`я третю особу. Для утримання, експлуатації та дообладнання фонду захисних споруд, власником яких є третя особа, згідно з вимогами вказаного вище наказу необхідні кошти в сумі 2 млн. грн.

22.09.2022 Головне управління ДСНС України у Черкаській області направило лист №6801-4160/6806 до Смілянської окружної прокуратури, в якому повідомило, що прийняло участь в проведенні оцінки стану готовності протирадіаційних укриттів №89639, №89640, №89641. Третя особа та відповідач не повідомляли про вжиті заходи щодо виконання рекоендацій коісії за результатами актів оцінки готовності захисних споруд цивільного захисту за 2021 та 2022 роки.

22.09.2022 Смілянська окружна прокуратура направила лист №52/3-4013вих-22 до відповідача, в якому серед іншого просила надати інформацію про вжиті заходи щодо виконання рекомендацій комісії за результатами перевірок та складених актів оцінки готовності захисних споруд цивільного захисту за 2021 2022 роки (надати документи на підтвердження).

Листом від 26.09.2022 №02-36/3877 Виконавчий комітет Корсунь-Шевченківської міської ради на лист Смілянської окружної прокуратури від 15.09.2022 повідомив, що 30.08.2022 проведено оцінку стану готовності захисних споруд цивільного захисту №89639, №89640, №89641, що розміщені за адресою: м.Корсунь-Шевченківський, вул.Ярослава Мудрого, буд.120. За результатами оцінки складено Акти від 30.08.2022, згідно з якими захисні споруди оцінено як обмежено готові до використання за призначенням у режимі ПРУ. Виявлено ряд недоліків та надані рекомендації з їх усунення відповідно до вимог наказу МВС від 09.07.2018 №579. Відповідач на виконання вимог вказаного наказу та актів оцінки від 30.08.2022 придбав баки для питної води в достатній кількості, влаштував санітарні вузли (унітази, раковини), відремонтував систему водопостачання та водовідведення, придбав гучномовець для оповіщення та відремонтував мережу телефонного зв`язку, встановив телефонні апарати, закупив свічки для освітлення, обладнав приміщення для хворих, встановив ліжка та приліжкові тумби, обладнав місця для сидіння (ПРУ №89639), обладнав місця для сидіння в поліклінічному корпусі (ПРУ №89640), обладнав приміщення для пологів та надання хірургічної допомоги в головному корпусі (ПРУ №89641), здійснив розподіл приміщень між кожним структурним підрозділом. Третя особа здійснює контроль за дотриманням виконання вимог чинного законодавства під час експлуатації захисних споруд цивільного захисту (ПРУ), які перебувають на балансі відповідача.

27.09.2022 Головне управління ДСНС України у Черкаській області направило лист №68 01-4234/68 06 до Смілянської окружної прокуратури, в якому повідомило, що не наділене повноваженнями звернення до суду щодо застосування заходів зобов`язального характеру здійснювати дії щодо приведення у відповідність до виог чинного законодавства захисних споруд цивільного захисту. Не заперечує щодо представництва Сілянською окружною прокуратурою інтересів держави в суді.

Тому Смілянська окружна прокуратура звернулася в суд з вищевказаним позовом.

Для правової оцінки встановлених обставин спору суд врахував вимоги абзацу першого ст.19 Конституції України щодо обов`язку всіх органів державної влади та місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб діяти виключно в межах, порядку та спосіб, що визначені законом.

Відповідно окремих положень до ст.1371 Основного закону в Україні діє прокуратура, яка здійснює:

1) підтримання публічного обвинувачення в суді;

2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку;

3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.

Згідно з п.2 ч.1 ст.2 Закону України від 14 жовтня 2014 року №1697-VII «Про прокуратуру» (далі ЗУ №1697-VII) на прокуратуру покладається функція представництва інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом та главою 12 розділу III Цивільного процесуального кодексу України.

Керівник окружної прокуратури відповідно до п.1 ч.1 ст.13 ЗУ №1697-VII представляє окружну прокуратуру у зносинах з органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, особами, підприємствами, установами та організаціями, виконує інші повноваження, передбачені цим та іншими законами України.

Питання представництва прокурором інтересів громадянина або держави врегульоване ст.13 зазначеного Закону.

Зокрема, воно полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором Офісу Генерального прокурора або обласної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження:

1) звертатися до суду з позовом (заявою, поданням);

2) вступати у справу, порушену за позовом (заявою, поданням) іншої особи, на будь-якому етапі судового провадження;

3) ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи;

4) брати участь у розгляді справи;

5) подавати цивільний позов під час кримінального провадження у випадках та порядку, визначених кримінальним процесуальним законом;

6) брати участь у виконавчому провадженні при виконанні рішень у справі, в якій прокурором здійснювалося представництво інтересів громадянина або держави в суді;

7) з дозволу суду ознайомлюватися з матеріалами справи в суді та матеріалами виконавчого провадження, робити виписки з них, отримувати безоплатно копії документів, що знаходяться у матеріалах справи чи виконавчого провадження.

Відповідно до ч.1 ст.24 ЗУ №1697-VII право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Оскільки питання належного технічного стану та готовності до укриття населення захисних споруд цивільного захисту протирадіаційних укриттів відповідає інтересам держави, а отримана прокурором під час листування інформація свідчила про наявність ознак порушення законодавства у сфері використання та забезпечення функціонування об`єктів цивільного захисту (захисних споруд), наявність підстав для його звернення в суд обґрунтована та підтверджена.

Згідно з ч.1 ст.1 Кодексу цивільного захисту України (далі Кодекс) відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулює зазначений Кодекс.

Відповідно до п.п.1-2 ч.1 ст.32 Кодексу до захисних споруд цивільного захисту належать:

сховище - герметична споруда для захисту людей, в якій протягом певного часу створюються умови, що виключають вплив на них небезпечних факторів, які виникають внаслідок надзвичайної ситуації, воєнних (бойових) дій та терористичних актів;

протирадіаційне укриття - негерметична споруда для захисту людей, в якій створюються умови, що виключають вплив на них іонізуючого опромінення у разі радіоактивного забруднення місцевості та дії звичайних засобів ураження.

Згідно з ч.2 ст.32 Кодексу для укриття населення також використовуються споруди подвійного призначення - наземні або підземні будівлі/споруди чи їх окремі частини, що спроектовані або пристосовані для використання за основним функціональним призначенням, у тому числі для захисту населення, та в яких створені умови для тимчасового перебування людей.

В особливий період нарощування фонду захисних споруд цивільного захисту здійснюється шляхом будівництва швидкоспоруджуваних захисних споруд цивільного захисту та створення найпростіших укриттів.

Швидкоспоруджувана захисна споруда цивільного захисту - це споруда, що зводиться (виготовляється, монтується) за короткий час із спеціальних конструкцій (виробів), вимоги до яких встановлюються будівельними нормами, стандартами та правилами.

Найпростіше укриття - це фортифікаційна споруда, цокольне або підвальне приміщення, інша споруда підземного простору, в якій можливе тимчасове перебування людей з метою зниження комбінованого ураження від небезпечних чинників, а також від дії засобів ураження в особливий період.

Захисні споруди цивільного захисту, споруди подвійного призначення та найпростіші укриття складають фонд захисних споруд цивільного захисту і належать до засобів колективного захисту.

Частиною 3 ст.32 Кодексу визначено, що укриттю підлягають:

1) у сховищах:

а) працівники найбільшої працюючої зміни суб`єктів господарювання, віднесених до відповідних категорій цивільного захисту та розташованих у зонах можливих значних руйнувань населених пунктів;

б) працівники найбільшої працюючої зміни атомних електростанцій, інших ядерних установок, працівники суб`єктів господарювання, які забезпечують функціонування таких станцій (установок) та перебувають у зоні можливих значних руйнувань навколо них;

в) працівники найбільшої працюючої зміни суб`єктів господарювання, віднесених до категорії особливої важливості цивільного захисту та розташованих за межами зон можливих значних руйнувань населених пунктів;

г) хворі, медичний та обслуговуючий персонал закладів охорони здоров`я, які не підлягають евакуації в безпечне місце і перебувають у зонах можливих значних руйнувань населених пунктів;

2) у протирадіаційних укриттях - населення, у тому числі працівники суб`єктів господарювання, хворі, медичний та обслуговуючий персонал закладів охорони здоров`я, евакуйоване населення, яке проживає або працює в зонах можливого небезпечного і значного радіоактивного забруднення, крім тих, хто підлягає укриттю у сховищах;

3) у спорудах подвійного призначення - населення, яке підлягає укриттю в захисних спорудах цивільного захисту, крім таких споруд, що мають перебувати в постійній готовності до використання за призначенням;

4) у найпростіших укриттях - населення, яке не підлягає укриттю в захисних спорудах та спорудах подвійного призначення.

Отже, населення, у тому числі працівники суб`єктів господарювання, хворі, медичний та обслуговуючий персонал закладів охорони здоров`я, евакуйоване населення, яке проживає або працює в зонах можливого небезпечного і значного радіоактивного забруднення, крім тих, хто підлягає укриттю у сховищах підлягають укриттю у протирадіаційних укриттях.

Згідно з ч.ч.4, 5 ст.32 Кодексу для вирішення питань щодо укриття категорій населення, визначених частиною третьою цієї статті, центральні органи виконавчої влади, інші органи державної влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання завчасно створюють фонд таких споруд. Порядок створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту, виключення таких споруд з фонду та ведення його обліку визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч.ч.7-9 ст.32 Кодексу вимоги щодо утримання та експлуатації захисних споруд визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту.

Утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням здійснюється їх власниками, користувачами, юридичними особами, на балансі яких вони перебувають (у тому числі споруд, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації), за рахунок власних коштів.

У разі використання однієї захисної споруди цивільного захисту кількома власниками, користувачами, юридичними особами вони беруть участь в утриманні такої споруди відповідно до укладених між ними договорів.

Згідно з ч.10 ст.32 Кодексу захисні споруди цивільного захисту можуть використовуватися у мирний час для господарських, культурних і побутових потреб у порядку, що визначається Кабінетом Міністрів України

Відповідно до 15 ст.32 Кодексу контроль за створенням фонду захисних споруд цивільного захисту, готовністю його об`єктів до використання за призначенням забезпечує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, та його територіальні органи спільно з місцевими державними адміністраціями та органами місцевого самоврядування в порядку, встановленому законом.

Частиною 16 ст.32 Кодексу встановлено, що у разі приведення єдиної державної системи цивільного захисту, її складових у режим підвищеної готовності, виникнення надзвичайної ситуації, введення надзвичайного стану та в особливий період захисні споруди цивільного захисту, споруди подвійного призначення, найпростіші укриття незалежно від форми власності повинні приводитись у готовність до прийому населення у термін, що не перевищує 24 годин, крім захисних споруд цивільного захисту, що перебувають у постійній готовності до використання за призначенням.

Згідно зі ст.13 Кодексу режим підвищеної готовності тимчасово встановлюється у разі загрози виникнення надзвичайної ситуації для єдиної державної системи цивільного захисту у повному обсязі або частково для окремих її територіальних підсистем.

Відповідно до ч.3 ст.78 Кодексу умови і порядок введення режимів підвищеної готовності та надзвичайної ситуації, завдання та порядок взаємодії суб`єктів забезпечення цивільного захисту щодо запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій у зазначених режимах визначаються Положенням про єдину державну систему цивільного захисту, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

Згідно з підп.2, 3 п.24 Положення про єдину державну систему цивільного захисту, затвердженогопостановою Кабінету Міністрів України від 09.01.2014 №11 одним із основних завдань, що виконуються єдиною державною системою цивільного захисту у режимі підвищеної готовності, є здійснення заходів щодо захисту населення і територій від можливих надзвичайних ситуацій у тому числі й укриття населення у захисних спорудах цивільного захисту, а у режимі надзвичайної ситуації - організація і здійснення радіаційного, хімічного, біологічного, інженерного та медичного захисту населення і територій від наслідків надзвичайної ситуації.

Захисні споруди цивільного захисту - інженерні споруди, призначені для укриття населення від засобів масового ураження в особливий період та надзвичайних ситуацій у мирний час та є основним видом колективного захисту населення (стаття 32 Кодексу цивільного захисту України).

Абз.14-15 ст.1 Закону України від 6 грудня 1991 року №1932-XII «Про оборону України» визначає, що особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози та забезпечення національної безпеки, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, введено в Україні воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 15.03.2022 №2119-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. У подальшому Указом Президента України від 18.04.2022 №2593/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 21.04.2022 №2212-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 17.05.2022 №341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 22.05.2022 №2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 12.08.2022 №573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 15.08.2022 №2500-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 7 листопада 2022 року №757/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"», затвердженим Законом України від від 16.11.2022 №2738-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VІІІ воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Отже, з моменту введення воєнного стану в Україні діє особливий період. З 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на виконання вимог ч.16 ст.32 Кодексу захисні споруди цивільного захисту, споруди подвійного призначення, найпростіші укриття незалежно від форми власності повинні приводитись у готовність до прийому населення у термін, що не перевищує 24 годин, крім захисних споруд цивільного захисту, що перебувають у постійній готовності до використання за призначенням.

Механізм створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту (далі - захисні споруди), у тому числі споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів, та ведення його обліку визначає Порядок створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10 березня 2017 року №138 (далі Порядок №138).

Пункт 3. Порядку №138 дає визначення таким термінам:

балансоутримувач захисної споруди - власник захисної споруди або юридична особа, яка утримує її на балансі;

утримання захисних споруд - комплекс заходів організаційного, матеріально-технічного, інженерного, фінансового та іншого характеру, що спрямовані на забезпечення готовності захисних споруд до використання за призначенням.

Згідно з п.5. Порядку №138 потреби в захисних спорудах визначаються:

на мирний час - у планах реагування на надзвичайні ситуації, що розробляються у масштабі галузі, Автономної Республіки Крим, області, міста, району, району у місті, суб`єкта господарювання; розділах інженерно-технічних заходів цивільного захисту схем планування території Автономної Республіки Крим, областей та районів, схем планування окремих частин Автономної Республіки Крим, областей (районів), комплексних планів просторового розвитку території територіальної громади, генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій, схемах інженерно-технічних заходів цивільного захисту детальних планів території (далі - розділи (схеми) інженерно-технічних заходів цивільного захисту містобудівної документації) на мирний час; розділах інженерно-технічних заходів цивільного захисту проектної документації об`єктів будівництва;

на особливий період - у планах цивільного захисту на особливий період, що розробляються у масштабі галузі, Автономної Республіки Крим, області, міста, району, району у місті, суб`єкта господарювання, який продовжує роботу у воєнний час та який віднесено до категорії цивільного захисту; розділах (схемах) інженерно-технічних заходів цивільного захисту містобудівної документації на особливий період, розділах інженерно-технічних заходів цивільного захисту проектної документації об`єктів будівництва.

Під час визначення потреб враховується технічний стан наявних захисних споруд, а також наявність і технічний стан споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів.

Відповідно до п.п.9.-11. Порядку №138 утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється їх балансоутримувачами.

У разі використання однієї захисної споруди кількома суб`єктами господарювання вони беруть участь в її утриманні відповідно до договорів, укладених з балансоутримувачем захисної споруди.

Балансоутримувачі можуть організовувати утримання та експлуатацію сховищ як протирадіаційних укриттів у разі відсутності потреби в таких сховищах відповідно до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд.

Балансоутримувач забезпечує утримання захисних споруд та інших споруд, що повинні використовуватися для укриття населення, а також підтримання їх у стані, необхідному для приведення у готовність до використання за призначенням відповідно до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд.

Конкретний строк приведення захисної споруди в готовність до використання за призначенням (крім споруд, що відповідно до законодавства повинні перебувати в постійній готовності) зазначається в паспорті захисної споруди:

не більше 12 годин - для захисних споруд, призначених для укриття працівників (персоналу, найбільшої працюючої зміни) суб`єктів господарювання, віднесених до відповідних категорій цивільного захисту;

не більше 24 годин - для інших захисних споруд, споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів.

Вимоги щодо утримання та експлуатації захисних споруд визначаються МВС.

Питання утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту (далі - захисні споруди) внормовано Вимогами щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 липня 2018 року №579 (далі Вимоги №579).

Ці Вимоги призначені для використання міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання - балансоутримувачами захисних споруд (далі - балансоутримувачі) (п.2 Розділ І Вимог №579).

Згідно з п.п.1., 2 Розділу ІІ Вимог №579 споруди фонду захисних споруд мають утримуватися та експлуатуватися у стані, що дозволяє привести їх у готовність до використання за призначенням у визначені законодавством терміни. Під час експлуатації захисних споруд не допускається виконання заходів, що знижують їх захисні властивості, надійність та безпеку.

Відповідно до п.1 розділу VІ глави 2 Вимог №579 для забезпечення готовності захисних споруд до використання за призначенням їх балансоутримувачі здійснюють оцінку стану їх готовності, організовують періодичні огляди стану захисних споруд, перевірку працездатності їх основного обладнання, планують і проводять технічне обслуговування обладнання та систем життєзабезпечення захисних споруд.

Згідно з п.п.3-7 розділу VІ глави 2 Вимог №579 періодичність і зміст оглядів стану захисних споруд та перевірок працездатності їх основного обладнання наведено в додатку 10 до цих Вимог. За результатами оцінки стану готовності складається акт оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту за формою згідно з додатком 11 до цих Вимог. Про результати щорічних оцінок стану готовності, здійснених без залучення фахівців структурних підрозділів із питань цивільного захисту міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування, органів і підрозділів ДСНС, балансоутримувачі інформують вищезазначені органи і підрозділи з наданням копій актів, складених за їх результатами.

Пунктом 8 розділу VІ глави 2 Вимог №579 встановлено, що під час оцінки стану готовності перевіряються:

загальний стан приміщень, входів, оголовків аварійних виходів, гідроізоляції, повітрозабірних і витяжних каналів, обвалування окремо розташованих і підсипки покриття у вбудованих захисних спорудах, покрівлі та бічних поверхонь гірничих виробок, кріплень і захисно-герметичних перемичок (зовнішнім оглядом);

двері (ворота, ставні), механізми задраювання, захисні пристрої, системи вентиляції, водопостачання, каналізації, електропостачання, зв`язку, автоматики та іншого інженерного обладнання (випробуванням на працездатність);

температура і відносна вологість повітря всередині захисної споруди;

наявність і стан засобів пожежогасіння;

герметичність захисної споруди, справність ДЕС, експлуатація в режимі захисної споруди протягом 6 годин з перевіркою роботи в режимі чистої вентиляції і фільтровентиляції (у сховищах).

Відповідно до п.9 розділу VІ глави 2 Вимог №579 за результатами оцінки стану готовності захисну споруду може бути визнано як готову, обмежено готову або неготову до використання за призначенням.

Захисна споруда вважається обмежено готовою або неготовою, якщо вона має хоча б один із недоліків, зазначених в основних недоліках в утриманні захисних споруд, що погіршують стан їх готовності, наведених у додатку 13 до цих Вимог.

У разі відсутності таких недоліків захисна споруда вважається готовою до використання за призначенням.

Питання підтримання захисних споруд у готовності до використання за призначенням врегульовано главою 3 розділу VІ Вимог №579.

Згідно з п.п.1., 2 розділу VІ глави 3 Вимог №579 на підставі результатів оцінки стану готовності, а також періодичних оглядів, перевірки працездатності основного обладнання та обстежень захисних споруд їх балансоутримувачі складають плани приведення захисних споруд у готовність до використання за призначенням за формою згідно з додатком 14 до цих Вимог. Підтримання належного технічного стану приміщень захисних споруд і їх ремонт проводяться відповідно до чинних положень про проведення планово-попереджувальних ремонтів будівель і споруд залежно від їх основного функціонального призначення.

Пунктом 13 розділу VІ глави 3 Вимог №579 визначено, що обладнання та системи життєзабезпечення захисних споруд потребують проведення періодичних технічних обслуговувань, під час яких здійснюються такі основні роботи:

1) технічне обслуговування №1:

зовнішній догляд за обладнанням;

перевірка стану кріпильних з`єднань, наявності та стану мастила в ДЕС (для сховищ), справності контрольно-вимірювальних приладів;

2) технічне обслуговування №2:

виконання робіт, передбачених технічним обслуговуванням № 1;

випробовування спеціального обладнання у роботі;

3) технічне обслуговування №3:

виконання робіт, передбачених технічним обслуговуванням № 2;

поповнення або заміна мастила в ДЕС (для сховищ), заміна набивки в сальниках;

4) технічне обслуговування №4:

виконання робіт, передбачених технічним обслуговуванням № 3;

розбирання деяких вузлів для заміни швидкоспрацьовувальних деталей, стан яких не забезпечує роботу обладнання до чергового ремонту;

поновлення посадок, регулювання люфту та зазорів спрацьованих деталей;

притирання пробок клапанів, кранів або їх заміна;

заміна прокладок трубопроводів, підтягування кріпильних деталей;

заміна за потреби електричних контактів, пускових кнопок, вимикачів, ділянок кабелів та проводів;

чищення і промивання трубопроводів і мереж;

огляд і за потреби дрібний ремонт редукторів та з`єднувальних муфт;

заміна несправних електровимірювальних приладів;

заміна мастила в ДЕС (для сховищ), регулювання та випробовування обладнання;

виявлення інших дефектів та їх усунення;

поновлення пофарбованого покриття;

5) технічне обслуговування №5:

виконання робіт, передбачених технічним обслуговуванням № 4;

повне розбирання обладнання на вузли, вузлів - на деталі, промивання, прочищення та їх дефектування;

заміна ущільнювальних пристроїв і матеріалів;

ремонт або заміна зношених деталей, заміна підшипників;

ремонт або заміна електроапаратури;

ремонт фундаментів під ДЕС та інше обладнання;

ремонт або заміна редукторів;

збирання вузлів із поновленням посадок і регулювань;

повна заміна мастила;

повне пофарбування.

Під час проведення технічного обслуговування обладнання та систем життєзабезпечення захисних споруд у разі виявлення дефектів будівельних конструкцій, призначених для установки такого обладнання, уживають заходів, спрямованих на відновлення їх цілісності та несучої здатності.

Відповідно до п.п.14., 15. розділу VІ глави 3 Вимог №579 після проведення фарбувальних робіт і висихання фарби необхідно відновити легкість ходу регулювальних заглушок, шиберів, рукояток гермоклапанів та інших механізмів шляхом приведення їх у дію, а також змастити прилеглі поверхні мінеральним мастилом. Після робіт із побілки необхідно зняти (змити) її сліди з покажчиків «Відкр.», «Закр.» на гермоклапанах та інших механізмах, очистити від побілки труби та електропроводку, щоб відновити їх первинний колір. Балансоутримувач забезпечує ведення документації захисної споруди, у якій відображаються відомості про терміни і результати проведених оглядів, обстежень та випробувань, проведених технічних обслуговувань, поточних та капітальних ремонтів тощо. Перелік документації захисної споруди наведено в додатку 18 до цих Вимог.

Згідно з п.1. розділу VІІ Глави 1 Вимог №579 у разі переведення ЄДС ЦЗ, її функціональних та територіальних підсистем, ланок територіальних підсистем до функціонування в режимах підвищеної готовності, надзвичайної ситуації, надзвичайного стану та в особливий період (далі - вищі ступені готовності) балансоутримувачі фонду захисних споруд, за винятком захисних споруд, що перебувають у постійній готовності до використання за призначенням, здійснюють заходи щодо приведення фонду захисних споруд у готовність до використання за призначенням, його утримання та експлуатації у вищих ступенях готовності (далі - готовність) у строк, зазначений у паспорті захисної споруди, а саме:

не більше 12 годин - для захисних споруд, призначених для укриття працівників (персоналу, найбільшої працюючої зміни) суб`єктів господарювання, віднесених до відповідних категорій цивільного захисту;

не більше 24 годин - для інших захисних споруд, споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів.

Відповідно до п.2. розділу VІІ Глави 1 Вимог №579 готовність фонду захисних споруд передбачає:

належний технічний стан несучих огороджувальних конструкцій, гідроізоляції і захисних пристроїв захисної споруди (споруди подвійного призначення, найпростішого укриття);

надійну герметичність захисної споруди (для сховищ);

справність і постійну готовність до роботи спеціального обладнання, інженерних мереж та систем життєзабезпечення захисної споруди, наявність нормативних аварійних запасів води, паливно-мастильних матеріалів, а також майна, необхідного для життєзабезпечення населення, що підлягає укриттю;

підготовленість особового складу формування з обслуговування захисних споруд;

належний протипожежний та санітарний стан приміщень споруд фонду захисних споруд.

Згідно з п.3 розділу VІІ Глави 1 Вимог №579 для підготовки фонду захисних споруд, за винятком захисних споруд, що перебувають у постійній готовності, необхідно виконати першочергові підготовчі заходи (роботи), що передбачаються планами приведення споруд фонду захисних споруд у готовність, зокрема:

1) розкрити всі опечатані приміщення, розконсервувати і перевірити ДЕС, інше спеціальне обладнання, інженерні мережі і системи життєзабезпечення захисної споруди, а також вимірювальні прилади;

2) усунути виявлені недоліки та провести технічне обслуговування спеціального обладнання, інженерних мереж і систем життєзабезпечення;

3) відкрити всі входи для прийому населення, що підлягає укриттю;

4) припинити роботу технологічного обладнання (за потреби);

5) закрити (задраїти) технологічні прорізи (вантажні люки, шахти ліфтів, вентиляційні отвори) сховищ. В ПРУ, спорудах подвійного призначення та найпростіших укриттях закласти прорізи в огороджувальних конструкціях, що виступають над поверхнею землі;

6) провітрити і за потреби здійснити дезінфекцію приміщень;

7) винести з приміщень громіздке устаткування, матеріали і вироби, що перешкоджають розміщенню людей, або становлять загрозу для їх життя та здоров`я;

8) розчистити підходи до захисних споруд (споруд подвійного призначення, найпростіших укриттів), установити написи-покажчики і включити світлові сигнали «Вхід»;

9) установити і підключити репродуктори (гучномовці) та телефони;

10) установити нари і лавки для розміщення людей, при цьому необхідно зберегти максимальну місткість споруди;

11) здійснити перевірку захисної споруди на герметичність (для сховища);

12) поповнити та довести до визначених нормативів запас лікарських засобів та медичних виробів;

13) забезпечити необхідний запас продуктів харчування;

14) заповнити баки питною водою, занести ємності з питною водою (для ПРУ, не обладнаних системою водопостачання, а також споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів);

15) занести виносні баки для нечистот (для неканалізованих ПРУ, а також споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів);

16) забезпечити захисну споруду відсутнім інструментом, приладами, матеріалами;

17) здійснити інші заходи, необхідні для приведення захисної споруди в готовність до використання за призначенням.

Пунктом 4 розділу VІІ Глави 1 Вимог №579 план приведення захисної споруди (споруди подвійного призначення, найпростішого укриття) у готовність складається завчасно з призначенням відповідальних осіб і затверджується балансоутримувачем. Роботи з підготовки виконує особовий склад формувань з обслуговування захисних споруд.

У разі введення в Україні або її окремих місцевостях правового режиму воєнного стану першочергові заходи з приведення в готовність сховищ мають бути спрямовані на забезпечення можливості їх використання для укриття населення від звичайних засобів ураження.

Оскільки балансоутримувачем протирадіаційних укриттів №89639, №89640, №89641 визначено відповідача, він відповідає за виконання заходів щодо приведення їх в належний технічний стан та готовність до укриття населення. Тому заходи в сфері використання та належного забезпечення функціонування щодо протирадіаційних укриттів №89639, №89640, №89641 є обов`язком відповідача та перебуває в межах його відповідальності.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 №64 «Про введення воєнного стану в Україні», державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту, у тому числі щодо готовності захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням, не здійснюється.

Крім того, Законом України від 21.04.2022 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування повноважень між центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту» із Кодексу цивільного захисту України виключено ст.67 «Повноваження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки».

Отже, звернення прокурора до суду вказаною вище позовною заявою є єдиним ефективним засобом захисту порушених прав та інтересів держави.

У заявлених спірних правовідносинах заходи щодо приведення в належний технічний стан та готовність до укриття населення захисних споруд цивільного захисту протирадіаційних укриттів №89639, №89640, №89641, що розміщені за адресою: вул.Ярослава Мудрого, 120, м.Корсунь-Шевченківський Черкаської області,- як на дату первинного проведення оцінки стану готовності, експлуатації і використання сховища - 12.10.2021, так і на дати проведення повторних оцінок готовності 09.08.2022 та 30.08.2022 у законодавчому порядку не проведені.

Відповідач не надав до суду належних, достовірних та достатніх доказів вчинення ним заходів щодо приведення в належний технічний стан та повну готовність до укриття населення захисних споруд цивільного захисту протирадіаційних укриттів №89639, №89640, №89641, в т.ч. тих, про які повідомляв у листі від 21.09.2022 №07-10-01/979 третій особі.

Зважаючи, що з дати первинного проведення оцінки стану готовності, експлуатації і використання захисних споруд цивільного захисту протирадіаційних укриттів №89639, №89640, №89641 - 12.10.2021 і до дати звернення позивача до суду зі вказаним вище позовом сплинув достатньо тривалий проміжок часу, наявність спірної бездіяльності підтверджена. Відсутність доказів поважності причин такої бездіяльності підтверджує її протиправність.

Тому суд дійшов висновку про обґрунтованість вказаних позовних вимог прокурора.

Відповідно до ч.2 ст.139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки такого виду витрат не підтверджено і сплата судового збору за звернення до суду до них не віднесена, відсутні підстави для розподілу судових витрат і присудження на користь позивача.

Керуючись ст.ст.2-20, 72-78, 132-139, 242-245, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Задовольнити адміністративний позов Заступника керівника Смілянської окружної прокуратури (20700, Черкаська обл., м.Сміла, вулиця Ю.Кондратюка, будинок 25; ) в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області (18029, Черкаська обл., місто Черкаси, вул. Прикордонника Лазаренка, будинок 1; ) повністю.

Визнати протиправною бездіяльність Комунального некомерційного підприємства «Корсунь-Шевченківська багатопрофільна лікарня» () в частині невжиття заходів щодо приведення в належний технічний стан та готовність до укриття населення захисних споруд цивільного захисту №89639, №89640, №89641, що розміщені за адресою: вул.Ярослава Мудрого, 120, м.Корсунь-Шевченківський Черкаської області.

Зобов`язати Комунальне некомерційне підприємство «Корсунь-Шевченківська багатопрофільна лікарня» (19402, Черкаська обл., м.Корсунь-Шевченківський, вул.Ярослава Мудрого, буд.120; ) привести у стан готовності захисні споруди №89639, №89640, №89641, що знаходяться за адресою: вул.Ярослава Мудрого, 120, м.Корсунь-Шевченківський Черкаської області,- з метою використання їх за призначенням відповідно до Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.07.2018 №579.

2. Судові витрати розподілу не підлягають.

3. Копію рішення направити учасникам справи.

4. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного його тексту.

Суддя Анжеліка БАБИЧ

Повний текст рішення виготовлений і підписаний 07.12.2022.