Справа № 580/649/22
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2022-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/649/22 Суддя (судді) першої інстанції: Олексій РІДЗЕЛЬ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого: Бєлової Л.В.

суддів: Аліменка В.О., Безименної Н.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження у місті Києві апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 04 березня 2022 року (справу розглянуто у порядку спрощеного провадження) у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Раціон Плюс» до Головного управління ДПС у Черкаській області, ДПС України про визнання протиправними та скасування рішень і зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

У січні 2022 року позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «Раціон Плюс», звернувся до суду першої інстанції з адміністративним позовом, у якому просив:

- визнати протиправними та скасувати рішення ДПС України від 03.11.2021 №16628, від 25.11.2021 №17593, від 14.12.2021 №18168 про відповідність/невідповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати ДПС України виключити позивача з переліку ризикових об`єктів господарювання в журналі ризикових платників АІС «Податковий блок»;

- визнати протиправними та скасувати рішення ДПС України від 25.11.2021 №3424601/41447168, №3424598/41447168, №3424600/41447168, №3424603/41447168, №3424602/41447168, №3424599/41447168, про відмову у реєстрації в ЄРПН податкових накладних від 18.10.2021 №42, №43, від 19.10.2021 №44, від 22.10.2021 №46, від 27.10.2021 №47, №48;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Черкаській області зареєструвати в ЄРПН податкові накладні позивача від 18.10.2021 №42, №43, від 19.10.2021 №44, від 22.10.2021 №46, від 27.10.2021 №47, №48, датою набрання рішенням законної сили.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 04 березня 2022 року адміністративний позов задоволено повністю:

Визнано протиправними та скасован рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 03.11.2021 №16628 від 25.11.2021 №17593, від 14.12.2021 №18168 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Раціон Плюс`критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язано Головне управління ДПС у Черкаській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Раціон Плюс» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.

Визнано протиправними та скасовано рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 25.11.2021 №3424601/41447168, №3424598/41447168, №3424600/41447168, №3424603/41447168, №3424602/41447168, №3424599/41447168 про відмову в реєстрації податкових накладних.

Зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні Товариства з обмеженою відповідальністю «Раціон Плюс» від 18.10.2021 №42, №43, від 19.10.2021 №44, від 22.10.2021 №46, від 27.10.2021 №47, №48 днем її фактичного подання на реєстрацію.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, відповідачем подано апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права.

Зокрема, апелянт в обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що віднесення комісією контролюючого органу підприємства до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості є передумовою зупинення податкової накладної, а отже оскаржуване рішення не породжує правових наслідків для платників податків та не порушує його права.

Також апелянт наполягає на правомірності оскаржуваних рішень про відмову в реєстрації податкових накладних.

11 жовтня 2022 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив Товариства з обмеженою відповідальністю «Раціон Плюс», в якому позивач повністю підтримує позицію суду першої інстанції та вказує про відсутність підстав для задоволення вимог апеляційної скарги.

Відповідно до статті 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 03.11.2021 Головне управління ДПС у Черкаській області прийняли рішення №16628, яким позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: можливе формування ризикового податкового кредиту за рахунок проведення транзитних операцій з реалізації шроту соняшникового та макухи соєвої, що не прослідковується по ланцюгах постачання від ТОВ «Стандартавтотранс», ТОВ «Оптімус-Трейд», ТОВ «Шрот та олія».

25.11.2021 Головне управління ДПС у Черкаській області прийняли рішення №17593, яким позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: можливе формування ризикового податкового кредиту за рахунок проведення транзитних операцій з реалізації шроту соняшникового та макухи соєвої, що не прослідковується по ланцюгах постачання від ТОВ «Стандартавтотранс», ТОВ «Оптімус-Трейд», ТОВ «Шрот та олія».

14.12.2021 відповідач прийняв рішення №18168, яким позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: можливе формування ризикового податкового кредиту за рахунок проведення транзитних операцій з реалізації шроту соняшникового та макухи соєвої, що не прослідковується по ланцюгах постачання від ТОВ «Стандартавтотранс», ТОВ «Оптімус-Трейд».

01.06.2021 ТОВ «Раціон Плюс» уклало з ТОВ «Іржавецьке» договір поставки №16.

Відповідно до специфікації до вказаного договору від 18.10.2021 №4 ТОВ «Іржавецьке» придбало у ТОВ «Раціон Плюс» шрот соняшниковий у кількості 22,16 тони на суму 194121,60 грн.

18.10.2021 сторонами складена та підписана видаткова накладна №РН-0000041 на суму 194121,60 грн., у т.ч. ПДВ - 32353,60 грн.

Випискою з банківського рахунку підтверджено оплату ТОВ «Іржавецьке» позивачу коштів за шрот соняшниковий на суму 194121,60 грн.

У зв`язку з цим, позивачем складено та подано на реєстрацію податкову накладну від 18.10.2021 №42 на суму 194121,60 грн., у т.ч. ПДВ - 32353,60 грн.

11.11.2021 позивач отримав квитанцію відповідно до якої відповідачем документ прийнято, але реєстрація зупинена на підставі п.201.16 ст. 201 ПК України у зв`язку з тим, що позивач відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податків. Запропоновано подати пояснення та копії документів щодо підтвердженні інформації в податковій накладній для розгляду питання її реєстрації.

25.11.2021 відповідач прийняв рішення №3424601/41447168 про відмову в реєстрації податкової накладної від 18.10.2021 №42 з підстав надання платником податку копій документів, складених з порушенням вимог законодавства. Додатково зазначено: «В ТТН відсутня конкретна адреса навантаження реалізованого товару».

За наслідками адміністративного оскарження вказаного рішення, воно залишене без змін рішенням від 20.12.2021 №58102/41447168/2.

11.10.2021 ТОВ «Раціон Плюс» уклало з СВК «Пам`яті Декабристів» договір поставки №25.

Відповідно до специфікації до вказаного договору від 18.10.2021 №1 СВК «Пам`яті Декабристів» придбало у ТОВ «Раціон Плюс» макуху соняшникову у кількості 22,54 тони на суму 193488,00 грн.

18.10.2021 сторонами складена та підписана видаткова накладна №РН-0000042 на суму 193488,00 грн., у т.ч. ПДВ - 32307,33 грн.

У зв`язку з цим, позивачем складено та подано на реєстрацію податкову накладну від 18.10.2021 №43 на суму 193488,00 грн., у т.ч. ПДВ - 32307,33 грн.

11.11.2021 позивач отримав квитанцію відповідно до якої відповідачем документ прийнято, але реєстрація зупинена на підставі п.201.16 ст. 201 ПК України у зв`язку з тим, що позивач відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податків. Запропоновано подати пояснення та копії документів щодо підтвердженні інформації в податковій накладній для розгляду питання її реєстрації.

25.11.2021 відповідач прийняв рішення №3424598/41447168 про відмову в реєстрації податкової накладної від 18.10.2021 №43 з підстав надання платником податку копій документів, складених з порушенням вимог законодавства. Додатково зазначено: «В ТТН відсутня конкретна адреса навантаження реалізованого товару».

За наслідками адміністративного оскарження вказаного рішення, воно залишене без змін рішенням від 20.12.2021 №58052/41447168/2.

02.01.2018 ТОВ «Раціон Плюс» уклало з ФГ «Велес Віта» договір поставки №5.

Відповідно до специфікації до вказаного договору від 19.10.2021 №32 ФГ «Велес Віта» придбало у ТОВ «Раціон Плюс» пивну дробину суху у кількості 22,18 тони на суму 175222,00 грн.

19.10.2021 сторонами складена та підписана видаткова накладна №РН-00040/3 на суму 175222,00 грн., у т.ч. ПДВ - 29203,67 грн.

Випискою з банківського рахунку підтверджено оплату ФГ «Велес Віта» позивачу коштів за дробину пивну на суму 175222,00 грн.

У зв`язку з цим, позивачем складено та подано на реєстрацію податкову накладну від 19.10.2021 №44 на суму 175222,00 грн., у т.ч. ПДВ - 29203,67 грн.

11.11.2021 позивач отримав квитанцію відповідно до якої відповідачем документ прийнято, але реєстрація зупинена на підставі п.201.16 ст. 201 ПК України у зв`язку з тим, що позивач відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податків. Запропоновано подати пояснення та копії документів щодо підтвердженні інформації в податковій накладній для розгляду питання її реєстрації.

25.11.2021 відповідач прийняв рішення №3424600/41447168 про відмову в реєстрації податкової накладної від 19.10.2021 №44 з підстав надання платником податку копій документів, складених з порушенням вимог законодавства. Додатково зазначено: «В ТТН відсутня конкретна адреса навантаження реалізованого товару».

За наслідками адміністративного оскарження вказаного рішення, воно залишене без змін рішенням від 20.12.2021 №58066/41447168/2.

09.06.2021 ТОВ «Раціон Плюс» уклало з ПСП «Пісківське» договір поставки №7.

Відповідно до специфікації до вказаного договору від 22.10.2021 №6 ПСП «Пісківське» придбало у ТОВ «Раціон Плюс» макуху соєву у кількості 37,92 тони на суму 635160,00 грн.

22.10.2021 сторонами складена та підписана видаткова накладна №РН-0000045 на суму 635160,00 грн., у т.ч. ПДВ - 105860,00 грн.

Випискою з банківського рахунку підтверджено оплату ПСП «Пісківське» позивачу коштів за макуху соєву на суму 635160,00 грн.

У зв`язку з цим, позивачем складено та подано на реєстрацію податкову накладну від 22.10.2021 №46 на суму 635160,00 грн., у т.ч. ПДВ - 105860,00 грн.

11.11.2021 позивач отримав квитанцію відповідно до якої відповідачем документ прийнято, але реєстрація зупинена на підставі п.201.16 ст. 201 ПК України у зв`язку з тим, що позивач відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податків. Запропоновано подати пояснення та копії документів щодо підтвердженні інформації в податковій накладній для розгляду питання її реєстрації.

25.11.2021 відповідач прийняв рішення №3424600/41447168 про відмову в реєстрації податкової накладної від 22.10.2021 №46 з підстав надання платником податку копій документів, складених з порушенням вимог законодавства. Додатково зазначено: «В ТТН відсутня конкретна адреса навантаження реалізованого товару».

За наслідками адміністративного оскарження вказаного рішення, воно залишене без змін рішенням від 20.12.2021 №58073/41447168/2.

Крім того, відповідно до специфікації до вказаного договору від 27.10.2021 №7 ПСП «Пісківське» придбало у ТОВ «Раціон Плюс» макуху соєву у кількості 22.12 тони на суму 367192,00 грн.

27.10.2021 сторонами складена та підписана видаткова накладна №РН-0000046 на суму 367192,00 грн., у т.ч. ПДВ - 61198,67 грн.

Випискою з банківського рахунку підтверджено оплату ПСП «Пісківське» позивачу коштів за макуху соєву на суму 367192,00 грн.

У зв`язку з цим, позивачем складено та подано на реєстрацію податкову накладну від 27.10.2021 №47 на суму 367192,00 грн., у т.ч. ПДВ - 61198,67 грн.

11.11.2021 позивач отримав квитанцію відповідно до якої відповідачем документ прийнято, але реєстрація зупинена на підставі п.201.16 ст. 201 ПК України у зв`язку з тим, що позивач відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податків. Запропоновано подати пояснення та копії документів щодо підтвердженні інформації в податковій накладній для розгляду питання її реєстрації.

25.11.2021 відповідач прийняв рішення №3424602/41447168 про відмову в реєстрації податкової накладної від 27.10.2021 №47 з підстав надання платником податку копій документів, складених з порушенням вимог законодавства. Додатково зазначено: «В ТТН відсутня конкретна адреса навантаження реалізованого товару».

За наслідками адміністративного оскарження вказаного рішення, воно залишене без змін рішенням від 20.12.2021 №58074/41447168/2.

29.06.2021 ТОВ «Раціон Плюс» уклало зі СТОВ «Прогрес» договір поставки №9.

Відповідно до специфікації до вказаного договору від 27.10.2021 №3 СТОВ «Прогрес» придбало у ТОВ «Раціон Плюс» шрот соняшниковий у кількості 23,52 тони на суму 190512,00 грн.

27.10.2021 сторонами складена та підписана видаткова накладна №РН-0000047 на суму 190512,00 грн., у т.ч. ПДВ - 31752,00 грн.

Випискою з банківського рахунку підтверджено оплату СТОВ «Прогрес» позивачу коштів за шрот соняшниковий на суму 190512,00 грн.

У зв`язку з цим, позивачем складено та подано на реєстрацію податкову накладну від 27.10.2021 №48 на суму 190512,00 грн., у т.ч. ПДВ - 31752,00 грн.

11.11.2021 позивач отримав квитанцію відповідно до якої відповідачем документ прийнято, але реєстрація зупинена на підставі п.201.16 ст. 201 ПК України у зв`язку з тим, що позивач відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податків. Запропоновано подати пояснення та копії документів щодо підтвердженні інформації в податковій накладній для розгляду питання її реєстрації.

25.11.2021 відповідач прийняв рішення №3424599/41447168 про відмову в реєстрації податкової накладної від 22.10.2021 №46 з підстав надання платником податку копій документів, складених з порушенням вимог законодавства. Додатково зазначено: «В ТТН відсутня конкретна адреса навантаження реалізованого товару».

За наслідками адміністративного оскарження вказаного рішення, воно залишене без змін рішенням від 20.12.2021 №58112/41447168/2.

Вважаючи рішення відповідача про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, а також рішення про відмову у реєстрації податкових накладних протиправними, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Суд першої інстанції адміністративний позов задовольнив поністю та зазначив, що оскаржувані рішення не містять мотивації підстав та причин віднесення підприємства до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку та не зазначено, які саме операції свідчать про можливе формування ризикового податкового кредиту.

Стосовно правомірності рішень про відмову у реєстрації податкових накладених, суд зазначив, що надіслані позивачу квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних не містили обґрунтованого переліку документів, які мали бути надані позивачем для їх реєстрації.

Також суд першої інстанції встановив, що підставою прийняття спірних рішень зазначено надання позивачем документів, складених з порушення вимог чинного законодавства, зокрема, ТТН не містять посилання на пункт навантаження товару. Разом з тим, надані до матеріалів справи ТТН щодо поставки проданого вищевказаним контрагентам товару, містять такий реквізит, як пункт навантаження.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Положеннями п. 201.1 ст. 201 ПК України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України (п. 201.16 ст. 201 ПК України).

З 01 лютого 2020 року набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», яка визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Так, з матеріалів справи вбачається, що податкові накладні Товариства з обмеженою відповідальністю «Раціон Плюс» складено та направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних після набрання чинності Порядку № 1165, а тому в даному випадку саме його положення підлягають застосуванню.

При цьому, колегія суддів наголошує, що Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року №117 і Порядок №1165, який набрав чинності з 01.02.2020 року, передбачають кардинально різні механізми зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів; механізм розгляду скарги щодо рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Так, відповідно до п. 6 Порядку зупинення №1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

При цьому, додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено типову форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яка містить наступне формулювання: «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.».

Отже, з наведеного убачається, що, на відміну від згаданого вище Порядку №117, положення Порядку №1165 встановлюють можливість платника податку оскаржити рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, у тому числі у судовому порядку.

Відтак, надання оцінки правомірності такому рішенню у межах судового оскарження на відповідність критеріям, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України, відповідає завданням адміністративного судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

З огляду на викладене суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 03.11.2021 №16628 від 25.11.2021 №17593, від 14.12.2021 №18168 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «Раціон Плюс» критеріям ризиковості платника податку є індивідуальними актами у відношенні до ТОВ «Раціон Плюс» у розумінні п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України, а тому можуть бути оскаржені у судовому порядку.

При цьому, такий висновок не суперечить правовим позиціям Верховного Суду, на які посилається апелянт, оскільки, як вже було зазначено вище, приписи Порядку №1165, на відміну від положень Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 21.02.2018 року № 117, закріплюють право суб`єкта господарювання на адміністративне та судове оскарження рішення про відповідність/невідповідність платника податків критеріям ризиковості.

Аналогічний висновок також слідує зі змісту постанов Верховного Суду від 16.12.2020 року у справі № 340/474/20, від 05.01.2021 року у справі №640/11321/20, від 16.02.2021 року у справі №280/3235/20.

Так, пунктами 5-7 Порядку зупинення №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Як вірно зазначив суд першої інстанції, одним з критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, що закріплені у Додатку 1 до Порядку зупинення №1165, є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (п. 8 Додатку 1).

У свою чергу, аналіз змісту указаного пункту свідчить, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, рішенню Комісії регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Разом з тим, зі змісту оскаржуваних рішень Головного управління ДПС у Черкаській області від 03.11.2021 №16628 від 25.11.2021 №17593, від 14.12.2021 №18168 слідує, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність ТОВ «Раціон Плюс» Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування.

Крім іншого, суд першої інстанції вірно звернув увагу, що оскаржувані рішення від 03.11.2021 №16628 від 25.11.2021 №17593, від 14.12.2021 №18168 не відповідають критерію обґрунтованості.

У постанові Верховного Суду від 16.12.2020 року у справі №340/474/20 підкреслено, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що товариство ймовірно є учасником формування схемного податкового кредиту згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Однак колегія суддів звертає увагу, що будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийняте оскаржувані рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, суду не надано, як і не надано доказів того, що відповідач вчиняв будь-які дії, спрямовані на перевірку отриманої інформації шляхом направлення відповідного запиту платнику.

Відтак, колегія суддів вважає, що ненадання відповідних доказів на підтвердження обґрунтованості прийнятих рішень контролюючим органом свідчить, що у нього були відсутні правові підстави для віднесення позивача до ризикових платників податків.

В контексті спірних правовідносин слід звернути увагу, що у справі «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Принцип «належного урядування» не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

З урахуванням наведеного, а також зважаючи на те, що оскаржувані рішення від 03.11.2021 №16628 від 25.11.2021 №17593, від 14.12.2021 №18168 прийняті ГУ ДПС у Черкаській області без наявних на те правових підстав та з порушенням передбачених Порядком №1165 і Додатку 1 до нього процедури і передумов їх прийняття, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що останні як індивідуальні акти підлягають скасуванню.

Як вже було зазначено вище, положеннями п. 6 Порядку зупинення №1165 закріплено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, саме по собі скасування у судовому порядку рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є безумовною підставою для виключення комісією регіонального рівня платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Проте, у відзиві на позов, а також в апеляційній скарзі ГУ ДПС у Черкаській області вказує, що оскаржувані рішення контролюючого органу не впливають на права та інтереси ТОВ «Раціон Плюс».

Відповідно до п. п. 4, 10 ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Аналогічна позиція викладена у постановах Верхового Суду України від 16.09.2015 року у справі №21-1465а15 та від 02.02.2016 року у справі №804/14800/14.

За таких обставин колегія суддів вважає правильними висновки суду першої інстанції про те, що належним і повним способом захисту порушених прав ТОВ «Раціон Плюс» є зобов`язання ГУ ДПС у Черкаській області виключити ТОВ «Раціон Плюс» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.

Щодо висновків суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог про визнання протиправними та скасування рішень Головного управління ДПС у Черкаській області про відмову у реєстрації податкових накладних та зобов`язання ДПС України зареєструвати податкові накладні, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відповідно до п. 2 Порядку №1246 податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно п. 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Пунктом 13 Порядку № 1246 передбачено, що за результатами перевірок, визначених п. 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Дане положення кореспондує п. 201.16 ст. 201 ПК України.

Відповідно до п. 5 Порядку зупинення №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно п. 6 Порядку зупинення №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Пунктом 10 Порядку зупинення №1165 передбачено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації, та в якій зазначається, зокрема, критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку (п. 11 Порядку зупинення №1165).

У свою чергу, механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначається Порядком №520.

Відповідно до п. 3 Порядку №520 комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

Згідно п. 4 Порядку №520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, закріплено у пункті 5 Порядку №520, і може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Відповідно до п. 6 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

За правилами п. п. 9, 10 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.

При цьому, згідно п. 11 Порядку №520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання вимог чинного законодавства позивачем контролюючому органу були направлені повідомлення разом з поясненнями щодо фактичного здійснення господарських операцій.

Однак, всупереч наданих документів, відповідачем прийняті рішення про відмову у реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. При цьому, із змісту вказаних рішень вбачається, що підставою прийняття спірних рішень зазначено надання позивачем документів, складених з порушення вимог чинного законодавства, зокрема, ТТН не містять посилання на пункт навантаження товару.

Разом з тим, як правильно вказав суд першої інстанції, надані до матеріалів справи ТТН щодо поставки проданого вищевказаним контрагентам товару, містять такий реквізит, як пункт навантаження.

Загальними вимогами, які висуваються до індивідуальних актів, як актів правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і

У свою чергу, невиконання контролюючим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.10.2018 року у справі №822/1817/18.

Крім того, як було встановлено раніше, з огляду на необґрунтованість віднесення ТОВ «Раціон Плюс» до реєстру ризикових платників податків на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості, у Головного управління ДПС у Черкаській області не було підстав для зупинення реєстрації податкових накладних з посиланням на відповідність платника податку указаному пункту.

З урахуванням наведеного колегія суддів приходить до висновку, що за відсутності належного мотивування податковим органом рішень про відмову у реєстрації податкових накладних з підстав недоліків ТТн, які насправді відсутні, такі рішення не узгоджуються з вимогами наведених вище нормативно-правових актів, а тому підлягають визнанню протиправними та скасуванню.

Така позиція узгоджується також із позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 21.05.2020 року у справі № 560/391/19.

Щодо висновків суду першої інстанції про необхідність захисту прав позивача шляхом покладення на Державну податкову службу України обов`язку з реєстрації податкових накладних датою їх фактичного отримання контролюючим органом, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно п. 20 Порядку №1246 у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Відтак, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що належним способом захисту, необхідним для поновлення прав Позивача, є зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні товариства з обмеженою відповідальністю «Раціон Плюс» від 18.10.2021 №42, №43, від 19.10.2021 №44, від 22.10.2021 №46, від 27.10.2021 №47, №48 днем її фактичного подання на реєстрацію.

Крім того, судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Доводи апеляційної скарги не підтверджують порушення позивачем норм Податкового кодексу, жодним чином не спростовують висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права, а відтак не є підставою для скасування рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 04 березня 2022 року.

До того ж, доводи апеляційної скарги є абсолютно ідентичними тим, що вже були викладені відповідачем у відзиві на позовну заяву, та яким судом першої інстанції було надано вірну правову оцінку.

Враховуючи вищевикладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України та судову практику, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Раціон Плюс» до Головного управління ДПС у Черкаській області, ДПС України про визнання протиправними та скасування рішень і зобов`язання вчинити дії.

Згідно з положеннями статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до вимог статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що рішення суду першої інстанції постановлене з додержанням норм матеріального і процесуального права, обставини справи встановлено повно та досліджено всебічно.

Заслухавши доповідь головуючого судді, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 243, 315, 316, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

П О С Т АН О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 04 березня 2022 року - залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 04 березня 2022 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків передбачених п. 2 ч. 5ст.328 КАС України.

Головуючий суддя Л.В. Бєлова

Судді В.О. Аліменко,

Н.В. Безименна