Справа № 240/38973/21
Суддя: Єфіменко Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2022-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про відмову у відстроченні чи розстроченні виконання рішення суду,

зміні чи встановленні способу і порядку виконання судового рішення)

02 грудня 2022 року м. Житомир справа № 240/38973/21

категорія 111020300

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Єфіменко О.В., розглянувши у письмовому провадженні заяву представника відповідача про відстрочення виконання рішення в адміністративній справі за позовом Головного управління ДПС у Житомирській області до Приватної юридичної фірми "Центр юридичної допомоги "Дігест" про стягнення податкової заборгованості,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулося Головне управління ДПС у Житомирській області із позовом, в якому просить стягнути з Приватної юридичної фірми "Центр юридичної допомоги "Дігест" податкову заборгованість в розмірі 104 073,69 грн. Стягнення здійснити з рахунків у банку, що обслуговують платника.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 29.07.2022 позов задоволено.

02.11.2022 до суду надійшла заява представника відповідача про відстрочення виконання судового рішення. Пояснив, що в зв`язку з оголошенням воєнного стану не має можливості використовувати те нерухоме майно, яке є у нього у власності (будівля навчального корпусу за адресою: Житомир, провулок Шкільний, 7) для отримання прибутку, а інших джерел доходу не має, оскільки з 2020 року підприємство зупинило свою діяльність, що підтверджується відомостями про подані податкові звіти. Просить відстрочити виконання рішення суду від 29 липня 2022 року по справі № 240/38973/21 до спливу піврічного терміну після завершення воєнного стану але не більше ніж до 28 липня 2023 року.

Подану заяву суд призначив до судового розгляду на 25.11.2022 о 14:30.

24.11.2022 представниця відповідача подала до суду заперечення на заяву про відстрочення судового рішення. Звернула увагу на те, що відсутність коштів на рахунку у банку платника є єдиною підставою, вказаною у заяві про розстрочення виконання рішення суду, а тому, не може вважатися виключною обставиною, оскільки буквальне тлумачення цього терміну вказує на тимчасовість такої обставини та її винятковість (не характерність) для боржника. Окрім цього відмічає, що за відповідачем обліковується нерухоме майно, яке може бути використане, як джерело погашення податкового боргу. Наголошує, що відстрочення виконання рішення суду, в даному випадку, створює безпідставно привілейовані умови для відповідача. Відстрочення виконання рішення суду про стягнення податкового боргу, який не сплачується Приватною юридичною фірмою «Центр юридичної допомоги «Дігест» тривалий час, нівелює сутність інституту виконання судового рішення як завершальної стадії судового процесу і обов`язковості судового рішення взагалі.

У визначений судом час, представники сторін, які беруть участь у розгляді справи з`явилися до суду.

У судовому засіданні представник відповідача підтримав подану заяву у повному обсязі, просив задовольнити.

Представниця позивача заперечувала щодо задоволення заяви про відстрочення судового виконання судового рішення, з підстав викладених у письмових запереченнях поданих до суду.

Протокольною ухвалою від 25.11.2022 постановлено подальший розгляд заяви здійснювати у порядку письмового провадження.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд вважає за необхідне вказати наступне.

Частиною 1 статті 129-1 Конституції України встановлено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання.

Згідно з положеннями статті 370 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Відповідно до положень статті 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Наведені норма не містять конкретного переліку обставин для відстрочення та/або розстрочення виконання судового акта, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду в кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи. Підставою для застосування правил цієї норми є виняткові обставини, що перешкоджають належному виконанню судового рішення в адміністративній справі, ускладнюють його виконання або роблять неможливим.

Таким чином, підставою для відстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Обґрунтовуючи подану заяву, представник відповідача посилається на відсутність джерел доходу, оскільки підприємство зупинило свою діяльність ще у 2020 році, на підтвердження вказаного надає суду скріншоти відомостей із електронного кабінету платника податків на 2020-2021 роки.

Так, вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, щодо фізичної особи (громадянина) - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб - стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Як свідчать матеріали справи з Приватної юридичної фірми "Центр юридичної допомоги "Дігест" рішенням суду стягнуто податкову заборгованість у сумі 104 073 (сто чотири тисячі сімдесят три) грн 69 коп.

В той час, обґрунтовуючи подану заяву представник відповідача вказує, що у зв`язку з оголошенням воєнного стану не має можливості використовувати те нерухоме майно, яке є у нього у власності, будівля навчального корпусу за адресою: м. Житомир, провулок Шкільний, 7, для отримання прибутку, а інших джерел доходу не має.

Однак, суд вважає, що представником відповідача не надано суду фактичних даних про вжиття дієвих заходів щодо покращення своєї фінансово-господарської діяльності, погашення наявної у нього заборгованості та виконання у добровільному порядку рішення суду.

У той час, суд звертає увагу, що додані до заяви підприємством документи не підтверджують наявності будь-яких об`єктивних обставин, що ускладнюють виконання рішення суду.

Питання розстрочення або відстрочення постанови суду знаходяться в площині процесуального права. Разом із тим підстави, а саме наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), залежать від предмету спору, у межах спірних правовідносин від правової природи податкового боргу.

Інститут розстрочення та відстрочення податкового боргу платника податків, що регулюється ст. 100 Податкового кодексу України (далі - ПК України), є елементом процедури погашення податкового боргу платників податків в межах адміністрування податків та зборів як сукупності рішень та процедур контролюючих органів і дій їх посадових осіб, що визначають інституційну структуру податкових та митних відносин, організовують ідентифікацію, облік платників податків і платників єдиного внеску та об`єктів оподаткування, забезпечують сервісне обслуговування платників податків, організацію та контроль за сплатою податків, зборів, платежів відповідно до порядку, встановленого законом (п.п.14.1.11 п.14.1 ст.14 ПК України), що узгоджується з визначеною у статті 1 сферою дії цього Кодексу.

Крім того, слід наголосити, що збитковість підприємства, відсутність доходу та коштів на рахунках, є результатом провадження господарської діяльності відповідачем як самостійним суб`єктом господарювання, а тому вказані обставини не є самостійними та достатніми підставами для відстрочення та/або розстрочення виконання судового рішення.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позивач не надав пояснень та доказів на підтвердження того, яким чином відстрочення судом сплати податкового боргу сприятиме його сплаті після закінчення терміну відстрочення, тобто які прогнозовані події у зазначений ним період сприятимуть виникненню у підприємства можливості погасити борг. Крім того, не зазначено, яких заходів вживає підприємство для сплати наявного боргу.

З огляду на викладене та встановлені обставини, суд вважає, що застосування такого заходу як відстрочення сплати у даному випадку є необґрунтованим, оскільки відсутні підстави вважати, що через рік обставини зміняться і відповідач матиме можливість виконати судове рішення в повному обсязі у встановленому законом порядку.

Керуючись статтями 243, 248, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

У задоволенні заяви Приватної юридичної фірми "Центр юридичної допомоги "Дігест" про відстрочення виконання рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 29.07.22 в адміністративній справі № 240/38973/21 за позовом Головного управління ДПС у Житомирській області до Приватної юридичної фірми "Центр юридичної допомоги "Дігест" про стягнення податкової заборгованості, відмовити

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О.В. Єфіменко