Справа № 160/15842/22
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2022-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Голобутовського Р.З.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Інспекції з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування наказу,
12.10.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Інспекції з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, у якій просить:
- визнати протиправним і скасувати наказ Східного офісу Держаудитслужби у Дніпропетровській області «Про призначення перевірки закупівель» від 07.09.2022 №251.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що наказ Східного офісу Держаудитслужби «Про призначення перевірки закупівель» від 07.09.2022 №251 є протиправним, незаконним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки, по-перше, постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» (далі - Постанова КМУ № 303) припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, веденого Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні».
Таким чином, на думку позивача дії відповідача щодо призначення перевірки закупівель позивача протирічать частині 2 статті 19 Конституції України, якою передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
По-друге позивач зазначає, що програмою перевірки закупівель інспекції, затвердженої першим заступником начальника Східного офісу Держаудитслужби 07.09.2022 року, не конкретизовано підстави проведення перевірки, що на думку позивача, свідчить про те, що відповідач, призначаючи перевірку закупівель інспекції, не мав чітких підстав та мети, що ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, для здійснення перевірки.
По-третє позивач наголошує, що згідно з Програмою метою перевірки є перевірка дотримання вимог законодавства у сфері публічних закупівель та інших нормативно-правових актів, є підстави вважати, що відповідачем вжито заходів щодо контролю за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівель.
Таким чином, на думку позивача, проведення перевірки закупівель інспекції відповідачем, згідно з наказом начальника Східного офісу Держаудитслужби від 07.09.2022 № 251 є безпідставним.
Також 12.10.2022 позивачем подано заяву про забезпечення позову.
Цією ж ухвалою відповідачу надано строк для подання відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі.
07.11.2022 представником Східного офісу Держаудитслужби надано до суду відзив на позов, в якому проти задоволення позовних вимог заперечує, посилаючись на те, що у позовній заяві позивач посилається на постанову Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану», що передбачає припинення проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. №64 «Про введення воєнного стану в Україні», вказуючи на неправомірність на його думку проведення перевірки закупівель.
Втім, як вказує відповідач, позивач дійшов хибного висновку, оскільки, Законом України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 №389-VII (далі - Закон №389) визначено, що Кабінет Міністрів України в разі введення воєнного стану в окремих її місцевостях організовує та здійснює керівництво центральними та іншими органами виконавчої влади в умовах воєнного стану.
Відповідач вказує, що дія цього Закону також не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення податковими органами податкового контролю за дотриманням вимог законодавства щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, що здійснюються ними у період дії воєнного, надзвичайного стану.
Тобто обмеження, що встановлені постановою Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» не поширюються на заходи державного фінансового контролю.
Також відповідач вказує, що у Програмі перевірки закупівель Інспекції з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради (далі - Програма) (наявна в матеріалах справи) підставою для проведення перевірки зазначено підпункт 1 пункту 4 Порядку №631: 1) виникнення потреби у документальній та фактичній перевірці питань, які не можуть бути перевірені під час моніторингу процедури закупівлі, а саме: укладення договору (договорів) до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог законодавства; стану виконання умов договору, внесення змін до нього, в тому числі вимог щодо якості, кількості (обсягів) предмета закупівлі, ціни договору; поділу предмета закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедур закупівель/спрощених закупівель у визначеному законодавством порядку», що і є підставою для проведення перевірки закупівлі, а отже відповідає встановленим вимогам пункту 4 Порядку №631.
Метою здійснення перевірки є: перевірка дотримання вимог законодавства у сфері публічних закупівель та інших нормативно-правових актів.
Таким чином, як зазначено відповідачем, Програма містить чітко визначену підставу та мету здійснення перевірки закупівлі та складена відповідно до вимог встановлених п.8 Порядку № 631, а твердження позивача є безпідставними та не містять жодного правового обґрунтування.
Додатково відповідачем також зазначено, що заходи державного фінансового контролю, такі як моніторинг процедури закупівлі та перевірка закупівлі є незалежними один від одного заходами державного фінансового контролю, та мають принципово різний порядок проведення.
16.11.2022 року на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій підтримано позицію, викладену в позовній заяві, та зазначено, що відзив відповідача є законодавчо необґрунтованими та таким, що не спростовує доводи, викладені в позовній заяві, як підстави для задоволення позову.
Також 16.11.2022 позивачем подано клопотання про розгляд справи у судовому засіданні.
Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.
Відповідно до підпункту 1 пункту 4 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2013 року № 631 із змінами, пункту 9 Положення про Східний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02 червня 2016 року №23 із змінами, Східним офісом Держаудитслужби винесено наказ «Про призначення перевірки закупівель» від 07 вересня 2022 року №251.
На підставі наказу «Про призначення перевірки закупівель» від 07 вересня 2022 року №251 призначено з 07 вересня 2022 року провести протягом 10 робочих днів перевірку закупівель в Інспекції питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради на послуги з надання доступу до автоматизованої системи центральної обробки даних інспекторів з паркування (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером UA-2020-09-04-003988-b), укладання договору про закупівлю та його виконання.
Також 07 вересня 2022 року начальником відділу контролю у галузі промисловості, інфраструктури та ЖКГ Східного офісу Держаудитслужби складено, а першим заступником начальника Східного офісу Держаудитслужби затверджено Програму перевірки закупівель Інспекції з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради, відповідно до якої:
Тема: дослідження питань дотримання вимог законодавства під час проведення Інспекцією з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради закупівлі на послуги з надання доступу до автоматизованої системи центральної обробки даних інспекторів з паркування (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2020-09-04-003988-b), укладання договору про закупівлю та його виконання.
Період перевірки: протягом усього періоду проведення процедури закупівлі починаючи з планування та оприлюднення інформації про закупівлю до повного виконання зобов`язань за договором, укладеним за результатами» проведення.
Підстава для проведення перевірки: підпункт 1 пункту 4 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2013 року № 631 із змінами.
Мета перевірки: перевірка дотримання вимог законодавства у сфері публічних закупівель та інших нормативно-правових актів.
1. Дотримання вимог законодавства у сфері закупівель під час проведення Інспекцією з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради закупівлі на послуги з надання доступу до автоматизованої системи центральної обробки даних інспекторів з паркування (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2020-09-04-003988-b), укладання договору про закупівлю та його виконання.
2. Стан розрахунково-платіжної дисципліни та виконання господарських договорів. Правильність відображення дебіторської та кредиторської заборгованості. Стан претензійно-позовної роботи.
3. Перевірка інших питань, що стосуються діяльності тендерного комітету та закупівель, які перевіряються.
4. Проведення зустрічних звірок на підприємствах, в установах та організаціях з метою підтверджену виду, обсягу операцій та розрахунків для з`ясування їх реальності та повноти відображення в обліку об`єкта контролю (за необхідністю).
08.09.2022 посадовою особою Східного офісу Держаудитслужби складено акт про неможливість проведення перевірки закупівель, відповідно до якого встановлено, що під час виходу 08.09.2022 року для проведення перевірки закупівель за фактичною адресою Інспекції: місто Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, будинок 60, начальником Інспекції Алейниченко М.М. не допущено посадову особу Східного офісу Держаудитслужби до проведення перевірки закупівель, надавши письмову відповідь на одному із примірників направлення: «до перевірки не допущено на підставі постанови КМУ №303 від 13.03.2022р., у зв`язку із проведенням моніторингу закупівлі відповідно до наказу Східного офісу Держаудитслужби №343 від 05.07.2021, у зв`язку з тим, що Держаудитслужба не уповноважена тлумачити норми законодавства».
Таким чином, не погоджуючись із спірним наказом Східного офісу Держаудитслужби у Дніпропетровській області «Про призначення перевірки закупівель» від 07.09.2022 №251, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним відносинам, суд виходить з наступного.
Відповідно п. 1 Положення «Про Державну аудиторську службу України», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2016 р. № 43 Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Підпунктом 3,4 пункту 4 Положення визначено, що Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель; здійснює контроль за: цільовим, ефективним використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів; досягненням економії бюджетних коштів і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів; цільовим використанням і своєчасним поверненням кредитів (позик), отриманих під державні (місцеві) гарантії; достовірністю визначення потреби в бюджетних коштах під час складання планових бюджетних показників та відповідністю взятих розпорядниками бюджетних коштів бюджетних зобов`язань відповідним бюджетним асигнуванням, паспорту бюджетної програми (у разі застосування програмно-цільового методу в бюджетному процесі); відповідністю взятих розпорядниками бюджетних коштів довгострокових зобов`язань за енергосервісом затвердженим в установленому порядку умовам закупівлі енергосервісу; дотриманням законодавства на всіх стадіях бюджетного процесу щодо державного і місцевих бюджетів; дотриманням законодавства про закупівлі та ін.
З огляду на зазначене, органами Держаудитслужби виконуються покладені на них завдання в частині контролю за дотримання законодавства про закупівлі відповідно до положень Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні».
Частиною 1 ст. 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» визначено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Відповідно до ст. 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Частиною 3 ст. 7 Закону України «Про публічні закупівлі» продубльовано, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснює контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією, цим Законом та іншими законами України.
Порядок проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2013 р. № 631 (далі - Порядок № 631).
Так, пунктами 4, 7 Порядку № 631 встановлено, що перевірки закупівель проводяться за письмовим рішенням керівника органу державного фінансового контролю або його заступника за наявності однієї з таких підстав:
1) виникнення потреби у документальній та фактичній перевірці питань, які не можуть бути перевірені під час моніторингу процедури закупівлі, а саме:
укладення договору (договорів) до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог законодавства;
стану виконання умов договору, внесення змін до нього, в тому числі вимог щодо якості, кількості (обсягів) предмета закупівлі, ціни договору;
поділу предмета закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедур закупівель/спрощених закупівель у визначеному законодавством порядку;
2) наявність доручення або рішення Кабінету Міністрів України, Мінфіну щодо проведення перевірки закупівель;
3) виявлення органом державного фінансового контролю вищого рівня під час перевірки (в порядку здійснення контролю за достовірністю висновків органу державного фінансового контролю нижчого рівня) актів перевірки закупівель/висновків про результати моніторингу процедури закупівлі невідповідності їх змісту вимогам законодавства. Перевірка закупівель може бути ініційована органом державного фінансового контролю вищого рівня, якщо розпочато дисциплінарне провадження стосовно посадових або службових осіб органу державного фінансового контролю нижчого рівня, які проводили перевірку закупівель, моніторинг процедури закупівлі або у разі повідомлення їм про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.
Повідомлення про проведення перевірки закупівель та зустрічної звірки не надсилається замовнику.
Згідно з пунктом 8 Порядку №631 у ході підготовки до перевірки закупівель посадові особи органу державного фінансового контролю складають у двох примірниках програму перевірки закупівель, в якій зазначаються найменування замовника, тема, період перевірки та питання, що підлягають перевірці відповідно до компетенції органу державного фінансового контролю. Програма затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.
Посадові особи органу державного фінансового контролю під час проведення перевірки закупівель для вивчення питань у повному обсязі можуть вносити за письмовим погодженням з керівником органу державного фінансового контролю або його заступником зміни до програми перевірки закупівель.
Один примірник програми перевірки закупівель (змін до неї) видається керівникові замовника чи його заступникові під розписку на примірнику органу державного фінансового контролю для ознайомлення. Якщо керівник замовника чи його заступник відмовляється ставити підпис, про це зазначається у вступній частині акта перевірки.
Суд, дослідивши Програму перевірки закупівель Інспекції з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради, зазначає про таке.
Як вже встановлено судом, 07 вересня 2022 року начальником відділу контролю у галузі промисловості, інфраструктури та ЖКГ Східного офісу Держаудитслужби складено, а першим заступником начальника Східного офісу Держаудитслужби затверджено Програму перевірки закупівель Інспекції з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради, відповідно до якої:
Тема: дослідження питань дотримання вимог законодавства під час проведення Інспекцією з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради закупівлі на послуги з надання доступу до автоматизованої системи центральної обробки даних інспекторів з паркування (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2020-09-04-003988-b), укладання договору про закупівлю та його виконання.
Період перевірки: протягом усього періоду проведення процедури закупівлі починаючи з планування та оприлюднення інформації про закупівлю до повного виконання зобов`язань за договором, укладеним за результатами» проведення.
Підстава для проведення перевірки: підпункт 1 пункту 4 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2013 року № 631 із змінами.
Мета перевірки: перевірка дотримання вимог законодавства у сфері публічних закупівель та інших нормативно-правових актів.
1. Дотримання вимог законодавства у сфері закупівель під час проведення Інспекцією з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради закупівлі на послуги з надання доступу до автоматизованої системи центральної обробки даних інспекторів з паркування (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2020-09-04-003988-b), укладання договору про закупівлю та його виконання.
2. Стан розрахунково-платіжної дисципліни та виконання господарських договорів. Правильність відображення дебіторської та кредиторської заборгованості. Стан претензійно-позовної роботи.
3. Перевірка інших питань, що стосуються діяльності тендерного комітету та закупівель, які перевіряються.
4. Проведення зустрічних звірок на підприємствах, в установах та організаціях з метою підтверджену виду, обсягу операцій та розрахунків для з`ясування їх реальності та повноти відображення в обліку об`єкта контролю (за необхідністю).
Отже, суд вказує, що у Програмі перевірки закупівель Інспекції з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради зазначено найменування замовника, тема, період перевірки та питання, що підлягають перевірці.
Також суд зазначає, що у відповідності до вимог Порядку №631 Програму затверджено заступником керівника органу державного фінансового контролю.
При цьому, суд окремо зауважує, що вимоги пункту 8 Порядку №631 не вимагають зазначення підстав для проведення перевірки у Програмі.
Водночас, як вже зазначалося судом, пунктом 4 Порядку № 631 встановлено, що перевірки закупівель проводяться за письмовим рішенням керівника органу державного фінансового контролю або його заступника за наявності однієї з таких підстав.
Суд зауважує, що зі змісту спірного наказу видно, що контролюючим органом зазначено підставу, а саме - підпункт 1 пункту 4 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2013 року № 631.
При цьому, суд також звертає увагу, що вимоги Порядку № 631 не встановлюють обов`язку конкретизації контролюючим органом підстав для проведення перевірки, як у наказі про призначення перевірки закупівель, так і у Програмі перевірки закупівель.
Таким чином, суд робить висновок, що контролюючим органом дотримано вимоги законодавства, як під час прийняття письмового рішення (наказу) щодо перевірки закупівель, так і під час складення і затвердження Програми перевірки закупівель.
Щодо тверджень позивача про відсутність у посадових осіб контролюючого органу правових підстав для проведення перевірки закупівель, суд зазначає наступне.
Так, згідно з пунктом 1 постанови Кабінетом Міністрів України від 13.03.2022 №303 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану" постановлено припинити проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 Про введення воєнного стану в Україні.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
За приписами статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Відповідно до статті 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного нагляду, податкового контролю, митного контролю, державного експортного контролю (крім здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами космічної діяльності України приватної форми власності законодавства про космічну діяльність в Україні), контролю за дотриманням бюджетного законодавства, державного нагляду на ринках фінансових послуг, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) в галузі телебачення і радіомовлення, державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, державного ринкового нагляду та контролю нехарчової продукції, державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сфері автомобільного транспорту, під час рейдових перевірок (перевірок на дорозі), що проводяться з урахуванням особливостей, визначених Законом України "Про автомобільний транспорт", державного нагляду за дотриманням вимог безпеки використання ядерної енергії, державного нагляду (контролю) у сфері безпеки торговельного мореплавства і судноплавства на внутрішніх водних шляхах (у частині нагляду (контролю) за суднами).
За викладених обставин, положення постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану" не поширюються на спірні правовідносини.
Поряд з цим, при вирішенні спору суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення…Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (справа «Проніна проти України», рішення ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди умотивовувати свої рішення. Але дану вимогу не слід розуміти як таку, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Таким чином, із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд робить висновок про те, що позовна заява не підлягає задоволенню.
Оскільки у задоволенні позову відмовлено, а також з огляду на те, що позивачем у цій справі є суб`єкт владних повноважень, суд не здійснює розподіл судових витрат у силу положень ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р.З. Голобутовський