Справа № 691/1118/22
Суддя: Савенко О. М.
Дата ухвалення: 2022-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ГОРОДИЩЕНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 691/1118/22
провадження № 2-а/691/19/22
УХВАЛА

01 грудня 2022 року м. Городище

Суддя Городищенського районного суду Черкаської області О.М.Савенко, вивчивши матеріали адміністративної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту Патрульної Поліції про скасування постанови по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі,-

встановив:

30 листопада 2022 року до Городищенського районного суду Черкаської області, через підсистему «Електронний суд», надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Департаменту Патрульної Поліції про скасування постанови по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом. Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (частина 2 стаття 171 КАС України).

Перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 на відповідність вимогам статтей 160, 161 КАС України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху з огляду на наступне.

Відповідно до ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, у поданій позовній заяві відсутні повні найменування позивача і відповідача, представника позивача, відповідно до вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України. Викладений зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої позовні вимоги, не містить зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, відповідно суд, при вирішенні питання про відкриття провадження у справі, не має інформації про такі обставини, що унеможливлює прийняття відповідного процесуального рішення, згідно до ст.171 КАС України, і не узгоджується з вимогами п.4, п.5 ч.5 ст.160 КАС України. Не вказані відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися, що визначено п.7 ч.5 ст.160 КАС України. При позовній заяві, як і у її змісті відсутній перелік документів та інших доказів, що додаються до неї, копії документів відповідно до кількості учасників справи, в той час, як позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких грунтуються позовні вимоги, як то передбачено ст.161 КАС України. Крім цього, суд, звертає увагу позивача, що за змістом позовна заява у графі «Додатки», текст викладено іноземною мовою, в той час, як згідно до ст.15 КАС України, судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою. Також, відсутній документ, який підтверджу особу позивача, місце його реєстрації.

На виконання вимог, встановлених ст. 160, 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати такого відповідно до закону. У змісті позовної заяви позивач вказав, що на підставі «ст.288 КпАП України, особою, яка оскаржує постанову в справі про адміністративне правопорушення, вона звільняється від сплати судового збору». Із таким обґрунтуванням позивача, суд не погоджується, остільки у вступній частині позовної заяви вказано про звернення до районного суду (місцевий загальний), як адміністративного суду, в порядку ст.286 КАС України і згідно чинного законодавства України дія зазначеного позивачем кодексу і статті під назвою «ст.288 КпАП України» підлягають уточненню. Позивачем має бути сплачено судовий бір у сумі 496,20 грн. та долучено до матеріалів справи оригінал квитанції про сплату судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закону № 3674-VІ. За статтями 1, 2 Закону № 3674-VІ судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом. Частина друга статті 3 Закону № 3674-VІ містить перелік об`єктів, за які не справляється судовий збір, а стаття 5 цього Закону - перелік суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг тощо, а також підстави звільнення від сплати судового збору осіб, які звертаються із заявами про захист не власних прав, а охоронюваних законом прав та інтересів інших осіб.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року в справі № 543/775/17 зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Також, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Таким чином, позивачем має бути сплачено судовий збір за розмір позовних вимог, які стосуються оскарження двох постанов.

Крім того, позивач не надав до позовної заяви копії оскаржуваних постанов про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі №2АВ01591234 від 07 листопада 2022 року і №2АВ01313517 від 28 вересня 2022 року, для вивчення їх судом та направлення відповідачу.

Згідно ч.2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, -протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Відповідно до ч.1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Згідно з ч.2 ст.123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Зазначена норма відповідає п.9 ч.4 ст.169 КАС України, відповідно до якої позовна заява повертається позивачеві, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Як вбачається з тексту позовної заяви, позивач ОСОБА_2 оскаржує в тому числі і постанову №2АВ01313517 від 28 вересня 2022 року, тобто після закінчення строків, установлених законом.

У відповідності до ч.1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Оскільки у адміністративному позові не заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду, як і не надано доказів щодо підтвердження дати вручення оскаржуваної постанови, то адміністративний позов підлягає залишенню без руху з наданням можливості позивачу подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, або надання до суду доказів на підтвердження дати вручення йому оскаржуваної постанови, які зі свого боку свідчили б про звернення ним до суду з даним позовом в межах строків, установлених законом.

Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що Держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

При прийнятті рішення суд враховує висновки Європейського Суду з прав людини, викладені в рішеннях від 28 травня 1985 року в справі Ашингдейн проти Сполученого Королівства та від 13 лютого 2001 року в справі Кромбах проти Франції, в яких ЄСПЛ наголосив, що держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду. У рішеннях від 20 травня 2010 року в справі Пелевін проти України та від 30 травня 2013 року в справі Наталія Михайленко проти України ЄСПЛ зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою.

В рішенні Prince Hans-Adam II of Liechtenstein проти Німеччини (рішення від 12 липня 2001 року п. 44) Європейський Суд з прав людини зазначив, що право на доступ до суду, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, не є абсолютним і може підлягати обмеженню; такі обмеження допускаються з огляду на те, що за своїм характером право доступу потребує регулювання з боку держави. У цьому відношенні Високі Договірні Сторони користуються певними межами свободи розсуду. Суд повинен переконатися, що застосовані обмеження не звужують чи не зменшують залишені особі можливості доступу до суду в такий спосіб або до такої міри, що це вже спотворює саму суть цього права. Крім того, обмеження суперечитиме пункту 1 статті 6, якщо воно не ставить законної мети і якщо не забезпечено відповідного пропорційного співвідношення між застосованими засобами та поставленою метою.

У справах "Стаббігс та інші проти Великобританії" та "Девеер проти Бельгії" Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав. Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 у справі "Мельник проти України" зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності.

Крім того, позивач не надав документи, які підтверджують право на керування транспортним засобом та на підставі яких документів йому належить транспортний засіб на час винесення оскаржуваних постанов.

У відповідності до положень ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. З врахуванням вищезазначених обставин, позовну заяву, слід залишити без руху та надати позивачу п`ятиденний строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків позовної заяви, в тому числі і щодо сплати судового збору у сумі 496,20 грн.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суддя -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту Патрульної Поліції про скасування постанови по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі- залишити без руху.

Позивачу ОСОБА_1 усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме: вказати повне найменування позивача і відповідача, представника позивача; надати докази, що підтверджують вказані у позові обставини; надати відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; вказати перелік документів та інших доказів, що додаються до позовної заяви, копії документів відповідно до кількості учасників справи; додати до позовної заяви всі наявні докази, що підтверджують обставини, на яких грунтуються позовні вимоги; у графі «Додатки», викласти текст державною мовою; надати документ, який підтверджу особу позивача, місце реєстрації; надати документи, які підтверджують право на керування транспортним засобом та належність транспортного засобу; подати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду і сплатити судовий збір у розмірі 496,20 грн. за кожною позовною вимогою.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , що у разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.М.Савенко