Справа № 640/15319/20
Суддя: Аліменко Володимир Олександрович
Дата ухвалення: 2022-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Аліменка В.О.,

суддів Бєлової Л.В., Лічевецького І.О.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 серпня 2022 р. у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства "Київспецтранс" до Північного офісу Держаудитслужби, третя особа - Державне підприємство "Спеціалізована Державна Експертна Організація - Центральна Служба Української Державної Будівельної Експертизи" про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И Л А:

Приватне акціонерне товариство "Київспецтранс" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Північного офісу Держаудитслужби, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу закупівлі виконання функцій замовника (влучаючи технічний огляд) по об`єкту «Реконструкція та технічне переоснащення полігону ТПВ №5 в с. Підгірці Обухівського району Київської області» (Коригування) (Код ДК 021:2015-71000000-8 Архітектурні, будівельні, інженерні та інспекційні послуги) від 19 червня 2020 року.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 серпня 2022 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду, відповідачем подано апеляційну скаргу з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального права, невідповідністю висновків, викладених в рішенні суду першої інстанції обставинам справи, в якій просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 серпня 2022 року та прийняти нову постанову, якою в задоволенні позову відмовити повністю.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що Держаудитслужба, на підставі наказу від 21 травня 2020 року №83, прийняла рішення про початок моніторингу закупівель.

19 червня 2020 року відповідач склав висновок про результати моніторингу закупівлі, згідно з яким встановлено порушення законодавства в частині розгляду та/або відхилення (не відхилення) замовником тендерної (тендерних) пропозиції (пропозицій) та інші порушення законодавства у сфері закупівель (абзацу 2 частини 4 статті 28 Закону України «Про публічні закупівлі») (далі по тексту - Висновок).

Вказаний висновок мотивований тим, що за результатами здійсненого моніторингу встановлено невідповідність тендерної пропозиції переможця (ДП «Укрдержбудекспертиза») вимогам підпункту 12 пункту 1 Розділу 3 Тендерної документації, оскільки вказаним учасником у складі пропозиції не надано інформації про відсутність заборгованості по сплаті відсотків за кредитами, за всіма відкритими рахунками, при тому, що згідно з довідкою від 14 травня 2020 року №15500/581 в учасника відкрито більше одного рахунку в АТ «Державний експортно-імпортний банк України». Замовник на порушення пункту 4 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» не відхилив тендерну пропозицію учасника ДП «Укрдержбудекспертиза» як таку, що не відповідає умовам тендерної документації, що призвело до порушення абзацу 2 частини четвертої статті 28 Закону України «Про публічні закупівлі». З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Держаудитслужба зобов`язала ПрАТ «КИЇВСПЕЦТРАНС» здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору.

Не погоджуючись із вказаним висновком, позивач звернувся до суду з даним позовом за захистом своїх прав та інтересів.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2012 № 922-VІІІ (далі - Закон № 922-VІІІ) в редакції, чинній на час спірних правовідносин, установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до положень ст. 1 Закону № 922-VІІІ договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару; моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель; найбільш економічно вигідна тендерна пропозиція/пропозиція - тендерна пропозиція/пропозиція, що визнана найкращою за результатами оцінки тендерних пропозицій/пропозицій відповідно до статті 29 цього Закону; переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі; предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції / пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону № 922-VІІІ сфера дії цього Закону застосовується до замовників, зокрема, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень.

Частиною 4 ст. 3 Закону № 922-VІІІ передбачено, що відносини, пов`язані із сферою публічних закупівель, регулюється виключно цим Законом.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону № 922-VIII моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання. Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону № 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-ХІІ.

Статтею 2 Закону № 2939-ХІІ передбачено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю є здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до ст. 5 Закону № 2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Згідно ст. 8 Закону № 2939-ХІІ орган державного фінансового контролю: 1) здійснює державний фінансовий контроль та контроль за: виконанням функцій з управління об`єктами державної власності; цільовим та ефективним використанням коштів державного і місцевих бюджетів; цільовим використанням і своєчасним поверненням кредитів (позик), одержаних під державні (місцеві) гарантії; достовірністю визначення потреби в бюджетних коштах при складанні планових бюджетних показників; відповідністю взятих бюджетних зобов`язань розпорядниками бюджетних коштів відповідним бюджетним асигнуванням, паспорту бюджетної програми (у разі застосування програмно-цільового методу у бюджетному процесі); веденням бухгалтерського обліку, а також складанням фінансової і бюджетної звітності, паспортів бюджетних програм та звітів про їх виконання (у разі застосування програмно-цільового методу у бюджетному процесі), кошторисів та інших документів, що застосовуються в процесі виконання бюджету; станом внутрішнього контролю та внутрішнього аудиту у розпорядників бюджетних коштів; усуненням виявлених недоліків і порушень; 2) розробляє пропозиції щодо усунення виявлених недоліків і порушень та запобігання їм у подальшому; 3) вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб; 4) здійснює інші повноваження, визначені законами України та покладені на нього Кабінетом Міністрів України.

Зокрема, згідно з п.п. 7, 8, 9 ст. 10 Закону № 2939-ХІІ органу державного фінансового контролю надається право: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства; порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; накладати у випадках, передбачених законодавчими актами, на керівників та інших службових осіб підконтрольних установ адміністративні стягнення.

Відповідно до ч. 6 та ч. 7 ст. 8 Закону № 922-VІІІ за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі. Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем в оскаржуваному висновку встановлено невідповідність тендерної пропозиції ДП «Укрдержбудекспертиза» вимогам підпункту 12 пункту 1 Розділу 3 Тендерної документації, яким, зокрема, передбачено, що тендерна пропозиція повинна містити довідка (и) не раніше, ніж десятиденної давнини по відношенню до дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій, видану (і) банківськими установами, у яких обслуговується учасник, про наявність поточних рахунків та про відсутність заборгованості по сплаті відсотків за кредитами. У разі наявності кількох рахунків або обслуговування учасника більш ніж однією банківською установою - довідка надається кожною установою за всіма відкритими рахунками.

У складі тендерної пропозиції ДП «Укрдержбудекспертиза» на виконання вимог тендерної документації надало такі документи:

- довідку АТ «Укрексімбанк» від 14 травня 2020 року №153-00/581, відповідно до якої ДП «Укрдержбудекспертиза» відкрито рахунки:

НОМЕР_1 (980);

НОМЕР_2 (980);

НОМЕР_2 (978);

- довідку АТ «Укрексімбанк» від 14 травня 2020 року №153-3/187, відповідно до якої ДП «Укрдержбудекспертиза» відкрито поточний рахунок НОМЕР_2 а також зазначено, що станом на 14 травня 2020 року на обліку в АТ «Укрексімбанк», м. Київ, код банку 322313, заборгованості за кредитами немає.

Таким чином, ДП «Укрдержбудекспертиза» відкрито три рахунки в одній банківській установі - АТ «Укрексімбанк».

Колегія суддів зазначає, що довідка від 14 травня 2020 року №153-3/187 містить інформацію про відсутність на обліку в АТ «Укрексімбанк» заборгованості за кредитами, тобто свідчить про те, що в цілому у ДП «Укрдержбудекспертиза» в АТ «Укрексімбанк» заборгованості за кредитами немає.

Та обставина, що довідка від 14 травня 2020 року №153-3/187 додатково містить інформацію про відкритий в банку поточний рахунок, інформація про який також наявна в довідці АТ «Укрексімбанк» від 14 травня 2020 року №153-00/581, не вказує на те, що інформація про відсутність заборгованості за кредитами стосується саме рахунку НОМЕР_2 , оскільки у довідці чітко вказано, що у ДП «Укрдержбудекспертиза» на обліку в АТ «Укрексімбанк» заборгованість за кредитами відсутня.

Крім того, згідно листа від 22 травня 2020 року №433/1, ДП «Укрдержбудекспертиза» має в АТ «Укрексімбанк» відкритий рахунок ІВАN НОМЕР_1 , призначений виключно для виплат матеріального забезпечення та соціальних послуг за страхуванням у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, які здійснюються за рахунок Фонду соціального страхування України. Відповідно до абзацу 4 пункту 2 статті 34 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» страхові кошти, зараховані на окремий поточний рахунок у банку, можуть бути використані страхувальником виключно на надання матеріального забезпечення та соціальних послуг застрахованим особам. Страхові кошти, зараховані на окремий рахунок, не можуть бути спрямовані на задоволення вимог кредиторів, на стягнення на підставі виконавчих та інших документів, за якими здійснюється стягнення відповідно до закону.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що у позивача відсутні були підстави для відхилення тендерної пропозиції ДП «Укрдержбудекспертиза», а тому висновки відповідача про порушення ПрАТ «КИЇВСПЕЦТРАНС» вимог пункту 4 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» та абзацу 2 частини четвертої статті 28 Закону України «Про публічні закупівлі» є безпідставними.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що зазначені відповідачем у спірному висновку порушення Закону № 922-VІІІ відповідачем не доведені та не підтвердженими належними та допустимими доказами, тому висновок Північного офісу Державної аудиторської служби України в м. Києві про результати моніторингу закупівлі «Виконання функцій замовника (включаючи технічний нагляд) по об`єкту «Реконструкція та технічне переоснащення полігону ТПВ №5 в с. Підгірці Обухівського району Київської області» (Коригування) (Код ДК 021:2015-71000000-8 Архітектурні, будівельні, інженерні та інспекційні послуги)» від 19 червня 2020 рокує протиправним та підлягає скасуванню. При цьому, доводи апелянта не спростовують висновків суду першої інстанції та не містять доказів обґрунтованості та відповідності прийнятого висновку.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Враховуючи наведене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, надав належну оцінку дослідженим доказам та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА :

Апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 серпня 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена безпосередньо до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду у тридцятиденний строк в порядку, встановленому статтями 329-331 КАС України.

Суддя-доповідач В.О. Аліменко

Судді І.О. Лічевецький

Л.В. Бєлова