Справа № 320/1611/22
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2022-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

21 листопада 2022 року Київ № 320/1611/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

у с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду з вимогами до ГУ ПФУ у Київській області про визнання протиправною відмову відповідача від 29.09.2021 щодо зарахування до страхового стажу, який надасть їй право на пільгову пенсію періоду ведення нею підприємницької діяльності на спрощеній системі оподаткування, а саме з 01.01.1998 по 31.12.2003 включно; зобов`язання зарахувати до страхового стажу позивачки періоду ведення підприємницької діяльності на спрощеній системі оподаткування з 01.01.1998 по 31.12.2003.

Ухвалою суду від 08.02.2022 позовна заява була залишена без руху, позивачці встановлено десятиденний строк з дня одержання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви у спосіб, визначений судом.

З метою повідомлення позивача про залишення позовної заяви без руху та про необхідність усунення недоліків позову, на виконання приписів КАС України, ухвала КОАС від 08.02.2022 була направлена судом рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу фактичного місця проживання позивачки, зазначену нею у позовній заяві, а саме: АДРЕСА_1 .

Втім, ухвала суду була повернута органом поштового зв`язку без вручення відповідачу з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Частиною 6 ст. 251 КАС України передбачено, що днем вручення судового рішення є: вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Враховуючи відсутність в матеріалах справи підтверджень наявності порушень оператором поштового зв`язку вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, суд вважає, що у разі, якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто, повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії. Сам лише факт неотримання заявником кореспонденції, якою суд з додержанням вимог процесуального закону надсилав судову кореспонденцію за належною адресою та, яка повернулася в суд у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною невиконання ухвали суду, оскільки зумовлений не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на її адресу.

Суд також звертає увагу на те, що направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення учасника справи належним чином. При цьому, отримання зазначених листів адресатом перебуває поза межами контролю відправника.

Отже, суд належним чином виконав свій обов`язок щодо повідомлення позивачки про залишення позовної заяви без руху та необхідність усунення її недоліків у десятиденний строк з дня одержання копії ухвали у спосіб, визначений судом.

Судом також враховано, що відповідно до ч. 2 ст.2 Закону України «Про доступ до судових рішень» судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання, крім ухвал про арешт майна та тимчасовий доступ до речей та документів у кримінальних провадженнях, які підлягають оприлюдненню не раніше дня їх звернення до виконання. Судові рішення також можуть публікуватися в друкованих виданнях із додержанням вимог цього Закону.

За змістом частини 1, 2 статті 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч.1 ст.4 Закону України «Про доступ до судових рішень»).

Позивачка не була позбавлена права та можливості ознайомитись з ухвалою КОАС від 08.02.2022 про залишення позову без руху у справі №320/1611/22 у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

При цьому, Європейський суд з прав людини у рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Суд констатує, що у встановлений строк позивачкою не усунуто недоліки позовної заяви, вказані в ухвалі КОАС від 08.02.2022, а саме не подано суду позову у новій редакції із зазначенням у ньому: часу та підстав взяття ОСОБА_1 на облік як пенсіонерки з конкретизацією ГУ ПФУ та одночасним представленням суду відповідних доказів (довідки про перебування на обліку, розпорядження про призначення пенсії станом на момент взяття на облік та витягу з Реєстру застрахованих осіб); періоди та місце ведення підприємницької діяльності із наданням підтверджуючих документів (довідки податкового органу про перебуванні на податковому обліку як платника податків - ФОП із визначенням системи оподаткування); зазначення до якої групи платників єдиного податку відносилась заявниця; надання суду копії податкових декларацій, які подавались до податкового органу у спірний період; підстави для звернення із заявою визначення страхового стажу до ГУ ПФУ у Київській області; обґрунтування порушення прав, свобод та інтересів позивачки прийнятим відповідачем рішенням із розкриттям змісту порушених прав; подання до суду оригіналу платіжного доручення (квитанції) про сплату судового збору у розмірі 992,40 грн. за другу позовну вимогу немайнового характеру; подання всіх документів, доданих до позовної заяви, в належним чином засвідчених копіях, згідно з п. 5.26 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2020), як і не подано клопотання про продовження строку на усунення вказаних недоліків.

Пунктом 1 ч.4 ст. 169 КАС України встановлено, що позовна заява повертається позивачу, якщо останній не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 15.05.2019 у справі "Молдавська проти України" зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений КАС України.

Згідно з ч. 5 ст. 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відтак, враховуючи, що у встановлений судом строк позивачкою не були усунуті недоліки, вказані в ухвалі КОАС, суд дійшов висновку про необхідність повернення позовної заяви.

При цьому, суд звертає увагу заявниці, що відповідно до ч. 8 ст.169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 169, 171, 243, 248 КАС України, суд,

у х в а л и в:

позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області (; вул. Саєнка Андрія, 10, м. Фастів, Київська обл., 08500) про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,- повернути позивачці.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали разом з матеріалами позовної заяви надіслати позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.