Справа № 280/3599/22
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2022-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

30 листопада 2022 року м. Дніпросправа № 280/3599/22

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Головко О.В., Суховарова А.В.,

розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу в м. Дніпрі за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Харківській області на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 червня 2022 року (суддя Прасов О.О.) в адміністративній справі за позовом Головного управління Національної поліції в Харківській області до ОСОБА_1 про стягнення вартості предметів однострою особистого користування, -

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Національної поліції в Харківській області за допомогою системи «Електронний суд» звернулося до суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , в якому просило: стягнути з ОСОБА_1 на користь Головного управління Національної поліції в Харківській області вартість предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився у сумі 6942,63 грн.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 29 червня 2022 року позовну заяву повернуто позивачу на підставі п. 1 ч.4 ст.169 КАС України.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу. В скарзі, посилаючись на порушення судом процесуальних норм, позивач просить оскаржену ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування вимог скарги позивач зазначає, що у суду не було підстав для залишення позовної заяви без руху, оскільки після отримання 13.06.2022 у особистому кабінеті ухвали про залишення позовної заяви без руху, було одразу зроблено запит (лист) від 15.06.2022 до УФЗБО (бухгалтерії) про сплату судового збору, а також направлено позовну заяву із додатками відповідачу (трек номер 293). При спробі вчасно усунути недоліки позовної заяви через Електронний суд, позивач зіткнувся із проблемою неможливості відправляти документи у зв`язку із не зазначенням судом першої інстанції коду ЄДРПОУ позивача. Позивач зателефонувавши до приймальні судді повідомив про те, що заява про усунення недоліків із додатками буде направлена на офіційну адресу суду, попередньо підписана електронним підписом через засоби сервісу Дія. 16.06.2022 зазначена заява через сервіс дія була направлена. Проте, 30.06.2022 до Електронного суду надійшла ухвала про повернення позовної заяви у зв`язку із не усуненням недоліків, з чим, з урахуванням викладеного, позивач не погоджується.

Відповідач суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу не надав.

Відповідно до вимог статті 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження.

Перевіривши судове рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Згідно з ст.320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем подано адміністративний позов до ОСОБА_1 про стягнення вартості предметів однострою особистого користування.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 13.06.2022 позовну заяву залишено без руху, а позивачу встановлено десятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду: доказів ознайомлення відповідача з наказом про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) якого не закінчився; доказів відмови відповідача відшкодувати вартість предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) якого не закінчився у добровільному порядку; позовної заяви з урахуванням виправлення викладених у позові недоліків; доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копії позовної заяви, а також копій доданих до позовної заяви документів, якими обґрунтовані позовні вимоги; доказів сплати судового збору у розмірі ставки, встановленої ст.4 Закону України Про судовий збір, за позовну вимогу майнового характеру у розмірі 2481,00 грн.

Позивачем надано до суду документи на виконання ухвали суду: опис вкладення від 15.06.2022, накладна №293 про відправлення ОСОБА_1 копії позовної заяви з додатками на адресу: смт. Мирне, Мелітопольський район, Запорізька область, 72350, платіжне доручення №1729 від 15.06.2022 на суму 2481,00 грн.

Як зазначив суд першої інстанції, позивачем на виконання ухвали суду від 13.06.2022 не надано до суду: позовної заяви з урахуванням виправлення викладених у позові недоліків та доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копії даної позовної заяви; доказів ознайомлення відповідача з наказом про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) якого не закінчився; доказів відмови відповідача відшкодувати вартість предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) якого не закінчився у добровільному порядку.

16.06.2022 з електронної пошти представника позивача було направлено заяву про усунення недоліків позовної заяви, яка підписана електронним підписом через засоби сервісу Дія, оскільки виникла проблема щодо неможливості направити документи через Електронний суд.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що вимоги ухвали суду від 13.06.2022 позивачем не виконано, недоліки, зазначені в ухвалі, позивачем не усунуто, тому наявні підстави для повернення позовної заяви згідно п.1 ч.4 ст.169 КАС України.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до п. 1 ч.4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не усунув недоліків, які полягали в ненаданні доказів надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів; доказів ознайомлення відповідача з наказом про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) якого не закінчився; доказів відмови відповідача відшкодувати вартість предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) якого не закінчився у добровільному порядку

Щодо ненадання доказів надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Наказом Державної судової адміністрації України №628 від 22 грудня 2018 року запроваджено тестову експлуатацію підсистеми «Електронний суд» у всіх місцевих та апеляційних судах України, під час якої усі місцеві та апеляційні суди у ході тестового режиму експлуатації підсистеми зобов`язані дотримуватись вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України №30 від 26 листопада 2010 року у відповідній редакції (далі - Положення).

Згідно наказу ДСА України від 01.06.2020 №247 «Про запровадження в дослідну експлуатацію підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет» запроваджено з 1 червня 2020 року в дослідну експлуатацію підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет» (далі - Підсистеми) у всіх місцевих та апеляційних судах України (крім Київського апеляційного суду) та Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду (далі - пілотні суди).

З 22 грудня 2018 року надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису, що зроблено позивачем.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Наведені норми КАС України конкретизують характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, а тому приписи статті 44 КАС України є обов`язковими для усіх учасників справи.

Відповідно до ч.9 ст. 44 КАС України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Керуючись саме даною нормою, суд першої інстанції визначив підстави для залишення позовної заяви позивача без руху.

При цьому, спеціальною статтею щодо порядку подачі позовної заяви, зокрема, в частині визначення документів, що додаються до неї, є ст. 161 КАС України.

Відповідно до ч.1, 2 ст.161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

У разі подання до суду документів в електронній формі суб`єкт владних повноважень зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Аналіз вказаних норм свідчить, що в разі подання до суду документів в електронній формі, обов`язок надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів виникає тільки у суб`єкта владних повноважень, що передбачено останніми змінами.

В даному випадку позовну заяву подано суб`єктом владних повноважень через підсистему «Електронний суд».

Разом з цим, на переконання апеляційного суду висновок суду першої інстанції щодо не надання позивачем доказу надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів є помилковими.

Так, позивачем було надано до суду опис вкладення від 15.06.2022, який містив: позовну заяву, витяг з наказу про звільнення, довідку однострій, заяву про поновлення строку, довідку УКЗ, витяг з наказу відпустка, наказ про простій, лист ТПП, виписку ЄДР, повідомлення про досудове розслідування (а.с.22).

До зазначеного опису вкладення була також долучена накладна №293 про відправлення відповідачу - ОСОБА_1 копії позовної заяви з додатками з урахуванням виправлень на адресу: смт. Мирне, Мелітопольський район, Запорізька область, 72350 (а.с.22).

Отже, відсутні підстави вважати, що у суду існувала необхідність вважати, що позивач не надав доказів надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Щодо висновків суду про ненадання позивачем доказів ознайомлення відповідача з наказом про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) якого не закінчився; доказів відмови відповідача відшкодувати вартість предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) якого не закінчився у добровільному порядку.

Колегія суддів звертає увагу, що, беручи до уваги завдання суду забезпечити розгляд і вирішення справи в розумний строк, суд може не залишати позовну заяву без руху, якщо недоліки є неістотними, можуть бути усунуті в процесі підготовки справи до судового розгляду і не впливають на оцінку обставин, які є підставою для відкриття провадження у справі.

Подання доказів можливе на наступних стадіях процесу, тому суд не вправі через неподання доказів при пред`явленні позову залишати заяву без руху та повертати заявнику.

Слід також зазначити, що судам при прийнятті позову необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним.

З огляду на наведене, колегія суддів зазначає, що обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Це означає, що судове рішення має містити пояснення (мотиви), чому суд вважає ту чи іншу обставину доведеною або не доведеною, чому суд врахував одні докази, але не взяв до уваги інших доказів, чому обрав ту чи іншу норму права (закону), а також чому застосував чи не застосував встановлений нею той чи інший правовий наслідок. Кожен доречний і важливий аргумент особи, яка бере участь у справі, повинен бути проаналізований і одержати відповідь суду.

Суд також звертає увагу, що одне із призначень обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті, та надати стороні можливість його оскарження у разі незгоди з аргументами суду.

Відповідно до положень статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Враховуючи наведене колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції наведеним вимогам статті 242 КАС України не відповідає.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Оскільки судом першої інстанції допущено порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання, ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 320, 321, 325, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Харківській області задовольнити.

Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 червня 2022 року скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя О.В. Головко

суддя А.В. Суховаров