Справа № 360/1896/22
Суддя: К.Є. Петросян
Дата ухвалення: 2022-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

05 грудня 2022 року Справа № 360/1896/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Петросян К.Є, перевіривши матеріали позовної заяви адвоката Черненка Ігоря Валерійовича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді,

ВСТАНОВИВ:

31 жовтня 2022 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява адвоката Черненка Ігоря Валерійовича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області, відповідно до якої позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Луганській області від 13.06.2022 №1152 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Луганській області» в частині застосування до старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби;

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Луганській області від 27.06.2022 №256 о/с «По особовому складу» в частині звільнення зі служби в поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_1 за п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) з 30.06.2022;

поновити старшого сержанта поліції ОСОБА_1 на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції Старобільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Луганській області з 01.07.2022.

Ухвалою суду від 07.11.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Визначено справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою суду від 30.11.2022 позовну заяву адвоката Черненка Ігоря Валерійовича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, залишено без руху. Запропоновано позивачу протягом десяти календарних днів з дня отримання ухвали суду усунути зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви шляхом надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску строку звернення до суду та доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду.

01.12.2022 від представника позивача на виконання ухвали суду від 30.11.2022 надійшла заява про поновлення строку звернення до суду, в обґрунтування якого зазначено, що з 24.02.2022 і до моменту тимчасової окупації збройними силами російської федерації території Старобільської міської територіальної громади, позивач ОСОБА_1 проходив службу за місцем постійної служби. З моменту тимчасової окупації Старобільської міської територіальної громади збройними силами російської федерації позивач перебуває в окупації.

Факт несення служби позивачем підтверджується опитаним заступником начальника Старобільського РУП ГУНП в Луганській області, який зазначив: "Водночас з цим начальник Старобільського РУП полковник поліції (заштриховано) та частина особового складу залишилися на території обслуговування та продовжили виконувати свої функціональні обов`язки, щодо забезпечення публічної безпеки та порядку, недопущення мародерства особистого майна громадян" (сторінки 2-3 витягу з висновку про результати службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками поліції ГУНП в Луганській області від 04.06.2022).

На тимчасово окупованій збройними силами російської федерації території Старобільської міської територіальної громади відсутнє покриття українських операторів мобільного зв`язку та інтернету, що унеможливлювало отримання документів та подачу позовної заяви в строк раніше, ніж 14.10.2022. Дані обставини підтверджуються опитаним підполковником поліції (заштриховано) (сторінка 4 витягу з висновку про результати службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками поліції ГУНП в Луганській області від 04.06.2022). Зокрема, підполковник поліції зазначає: "Починаючи з 01.03.2022 по 19.04.2022, підполковником поліції (заштриховано), з метою з`ясування місцезнаходження працівників Старобільського РУП, які не прибули до місця тимчасової дислокації ГУНП в Луганській області, систематично за допомогою мобільного зв`язку, були здійснені телефонні дзвінки, однак на території Луганської області зв`язок всіх мобільних операторів відсутній."

Окрім того, представник позивача зазначає, що відповідно до доданих скріншотів відповідача з месенджеру «WhatsApp», якими начебто було ознайомлено позивача про накази від 13.06.2022 №1152 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Луганській області» - 14.06.2022, та з наказом від 27.06.2022 № 256 о/с «По особовому складу» - 30.06.2022, відсутня інформація про телефон особи, якій було надіслано дані повідомлення та яка підписана як " ОСОБА_1 …", що унеможливлює можливість підтвердження надсилання даних наказів саме позивачу.

14.10.2022, у зв`язку з появою у позивача мобільного та інтернет-зв`язку, ОСОБА_2 отримав лист на пошту: ІНФОРМАЦІЯ_1 , з електронної адреси: ІНФОРМАЦІЯ_2 , з електронними документами: лист Старобільського районного управління ГУНП в Луганській області від 30.06.2022, витяг з наказу ГУНП в Луганській області від 27.06.2022 №256 о/с, витяг з наказу ГУНП в Луганській області від 13.06.2022 №1152, довідка №137 від 20.06.2022.

Також посилається на правову позицію Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладену в постанові від 29.09.2022 року у справі №500/1912/22 про те, що «протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із збройною агресією російської федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, статтею 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод".

Враховуючи неможливість подати раніше позовну заяву через перебування на тимчасово окупованій збройними силами російської федерації території Старобільської міської територіальної громади, в якій відсутнє покриття українських операторів мобільного зв`язку та інтернету, а також ознайомлення з наказом про звільнення 14.10.2022, представник позивача просить поновити строк звернення до адміністративного суду.

В свою чергу представником відповідача 02.12.2022 подано до суду заперечення на вказану заяву представника позивача щодо поновлення строку, в обґрунтування якого зазначено, що сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

В свою чергу наявність листування посадових осіб відповідача з позивачем за допомогою месенджеру «WhatsApp» спростовує твердження представника позивача про відсутність у ОСОБА_1 в спірний період доступу до мережі інтернету.

Зауважив, що представником позивача взагалі у заяві не наведено будь-яких причин, які заважали ОСОБА_1 звернутися до суду через підсистему "Електронний суд", не надано до суду належних доказів про неможливість позивача скористатися зазначеним сервісом при подачі до суду позовної заяви.

Щодо тверджень представника позивача про недоведеність отримання позивачем 30.06.2022 наказу про звільнення через відсутність на відповідних скріншотах електронної переписки номеру телефону, на який було надіслано відповідний наказ, зауважив на зміст переписки між службовими особами відповідача та ОСОБА_1 , якій зафіксовано скріншотами з месенджеру «WhatsApp».

Зазначені обставини, на думку відповідача, спростовують твердження представника позивача про недоведеність отримання позивачем 30.06.2022 наказу про звільнення, у зв`язку із чим вважає, що обставини, на які посилається представник позивача у заяві як на поважні причини пропуску строку звернення до суду, не є обґрунтованими, а заява про поновлення строку звернення до суду не підлягає задоволенню.

Розглянувши заяву представника позивача про поновлення строку, дослідивши матеріали справи, суд зазначає таке.

Право на судовий захист реалізується особою шляхом подання позовної заяви до суду, який відповідно до частини першої статті 122 КАС України може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п`ята статті 122 КАС України).

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VІІІ (далі Дисциплінарний статут).

Статтею 31 Дисциплінарного статуту визначено порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення, застосованого у період дії воєнного стану.

Так, частиною четвертою статті 31 Дисциплінарного статуту встановлено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

ОСОБА_1 оскаржується правомірність прийнятих відповідачем наказів від 13.06.2022 №1152 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Луганській області» та від 27.06.2022 №256 о/с «По особовому складу» в частині звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 з 30.06.2022.

Враховуючи введення воєнного стану на момент виникнення спірних правовідносин, спеціальною нормою, яка встановлює строк оскарження дисциплінарного стягнення є стаття 31 Дисциплінарного статуту, що передбачає 15 денний строк на оскарження наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, який обраховується з дня ознайомлення особи із відповідним наказом.

При цьому, нормами Дисциплінарного статуту на час воєнного стану встановлений особливий порядок ознайомлення з наказами поліцейського, який відсутній за місцем служби.

Зокрема, приписами частини першої статті 30 Дисциплінарного статуту встановлено, що у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Частиною другою статті 30 Дисциплінарного статуту визначено, що поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації.

Відповідно до частини третьої статті 30 Дисциплінарного статуту доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Водночас поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Без наявності строків на процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Розумні строки в адміністративному судочинстві - це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів).

В ухвалі від 30.11.2022 судом було встановлено, що позивач в установленому законом порядку був ознайомлений із прийнятими відповідачем відносно ОСОБА_2 наказами від 13.06.2022 № 1152 та від 27.06.2022 №256 - 14.06.2022 та 30.06.2022 відповідно, а тому перебіг 15 денного строку звернення до суду в силу частини другої статті 30 Дисциплінарного статуту для ОСОБА_1 розпочався 17.06.2022 та 04.07.2022 відповідно, тоді як з позовною заявою до суду позивач звернувся лише 31.10.2022.

Суд зауважує, що представником позивача не надано до заяви жодного доказу на спростування факту ознайомлення відповідачем ОСОБА_2 із оскаржуваними наказами в установленому чинним законодавством порядку та строки.

В свою чергу доводи представника позивача про відсутність на тимчасово окупованій території Старобільської міської територіальної громади, де перебуває позивач, покриття українських операторів мобільного зв`язку та інтернету, що унеможливлювало отримання документів та подачу позовної заяви в строк раніше, ніж 14.10.2022 спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

Зокрема, наказ від 13.06.2022 № 1152 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Луганській області» в частині застосування до старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, був надісланий позивачу відповідачем за допомогою месенджера «WhatsApp» 14.06.2022 на телефонний номер НОМЕР_1 , який зазначений позивачем у позовній заяві в якості засобу зв`язку.

Крім того, 30.06.2022 о 14 год. 51 хв. старшим інспектором СКЗ Старобільського РУП ГУНП в Луганській області капітаном поліції Безгубенко А.С. також за допомогою месенджеру «WhatsApp» на телефонний номер позивача НОМЕР_1 , ОСОБА_1 було направлено витяг з наказу ГУНП в Луганській області від 27.06.2022 № 256 о/с в частині звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 у зв`язку реалізацією дисциплінарного стягнення, лист ГУНП в Луганській області від 30.06.2022 № 1450/111/43-2022 та довідку від 20.06.2022 № 137.

В свою чергу, ОСОБА_1 після ознайомлення з наказом від 27.06.2022 № 256 о/с 30.06.2022 о 19 год. 23 хв. у мессенджері «WhatsApp» написав відповідь, цитата мовою оригіналу: «Алин я не предал ни кого этот приказ меня убивает».

Відповідні скріншоти сторінок телефону листування перебувають в матеріалах електронної справи. Тобто, сам факт листування службових осіб відповідача із ОСОБА_1 у месенджері «WhatsApp» 14.06.2022 та 30.06.2022, свідчить про наявність у позивача на момент його ознайомлення із спірними наказами мережі інтернет.

Посилання представника позивача на пояснення підполковника поліції, що містяться на сторінці 4 витягу з висновку про результати службового розслідування від 04.06.2022 про те, що останнім починаючи з 01.03.2022 по 19.04.2022, з метою з`ясування місцезнаходження працівників Старобільського РУП, які не прибули до місця тимчасової дислокації ГУНП в Луганській області, систематично за допомогою мобільного зв`язку, були здійснені телефонні дзвінки, однак на території Луганської області зв`язок всіх мобільних операторів відсутній, суд вважає незмістовним, оскільки відсутність мобільного зв`язку не виключає обов`язкову відсутність мережі інтернет, за допомогою якого функціонує месенджер «WhatsApp». Крім того, зазначеними поясненнями підтверджується відсутність мобільного зв`язку у період з 01.03.2022 по 19.04.2022, тоді як до суду з цим позовом звернувся 31.10.2022, тобто за сплином 6 місяців. При цьому доказів на підтвердження факту відсутності мобільного зв`язку на тимчасово окупованій території, де перебуває позивач, після квітня 2022 року, представником позивача також не надано.

Необґрунтованими суд вважає також доводи представника позивача щодо відсутності інформації про телефон особи, якій було надіслано оскаржувані накази та повідомлення, та яка підписана як " ОСОБА_1 …", що, на його думку, унеможливлює підтвердження їх надсилання саме позивачу, з огляду на зміст листування між службовими особами відповідача та ОСОБА_1 , який зафіксовано скріншотами з месенджеру «WhatsApр». Тобто, жодних доказів на спростування факту листування із відповідачем безпосередньо позивачем ОСОБА_2 , суду також не надано.

Водночас доводи представника позивача про те, що саме 14.10.2022, у зв`язку з появою у позивача мобільного та інтернет-зв`язку, ОСОБА_2 отримав лист на пошту: ІНФОРМАЦІЯ_1 з електронної адреси: ІНФОРМАЦІЯ_2 з електронними документами: лист Старобільського районного управління ГУНП в Луганській області від 30.06.2022, витяг з наказу ГУНП в Луганській області від 27.06.2022 №256 о/с, витяг з наказу ГУНП в Луганській області від 13.06.2022 №1152, довідка №137 від 20.06.2022, спростовуються наступним.

Так, з рапорта капітана поліції Безгубенко А.С. на ім`я заступника начальника ГУНП в Луганській області щодо обставин направлення ОСОБА_1 наказу про звільнення вбачається, що до Безгубенко А.С. за допомогою месенджеру «WhatsApp» від позивача 14.10.2022 надійшло повідомлення наступного змісту, мовою оригіналу: «Алиночка солнышко привет. Очень прошу, слезно умоляю, если можно скинь приказ о моем увольнении. На электронку надо для суда, ато ни номера нет… Пожалуйста на электронку» та надано фото аркуша з написаною рукою електронною адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 Крім того, в рапорті Безгубенко А.С. також зазначила, що цього ж дня ОСОБА_1 у телефонній розмові своє прохання про повторне надання витягу з наказу про звільнення обґрунтував тим, що раніше надані йому документи у нього не збереглися у зв`язку з виїздом з окупованої території.

Саме на прохання позивача 14.10.2022 Безгубенко А.С. зі своєї особистої електронної адреси: ІНФОРМАЦІЯ_2 (що підтверджується також наданим позивачем скріншотом з електронної пошти), ОСОБА_1 на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 , повторно направлено витяг з наказу ГУНП в Луганській області від 27.06.2022 № 256 о/с в частині звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 , у зв`язку реалізацією дисциплінарного стягнення, лист ГУНП в Луганській області від 30.06.2022 № 1450/111/43-2022 та довідку від 20.06.2022 № 137.

Твердження представника позивача про введення в Україні воєнного стану як на підставу для поновлення строку звернення до суду є незмістовним з огляду на таке.

Відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено відповідний Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

У подальшому законами України від 15 березня 2022 року № 2119-ІХ, від 21 квітня 2022 року № 02212-ІХ та від 22 травня 2022 року № 2263-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» затверджено відповідні укази Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022, від 18 квітня 2022 року № 259/2022 та від 17 травня 2022 року № 341/2022, якими строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, а потім з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Частинами першою та четвертою статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Зазначене узгоджується із позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною в постанові 10 листопада 2022 року по справі № 990/115/22.

Судом враховується та обставина, що службове розслідування відносно позивача та як наслідок винесені відповідачем накази, мали місце у період дії в Україні воєнного стану. Разом з тим, представником позивача до заяви про поновлення строку звернення до суду не надано жодного доказу на підтвердження наявності обставин, що унеможливили дотримання ОСОБА_2 визначеного законом строку звернення до суду. Перебіг 15 денного строку звернення до суду в силу частини другої статті 30 Дисциплінарного статуту для ОСОБА_1 розпочався 17.06.2022 та 05.07.2022 відповідно (після спливу двох календарних днів після відправлення з використанням електронної комунікації), тоді як з позовною заявою до суду позивач звернувся лише 31.10.2022, тобто після спливу більше 3 місяців.

Доказів того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск строку на звернення до суду з позовом, та могло б бути визнаною поважною причиною для поновлення процесуального строку, представником позивача до заяви також не надано.

У відповідності до частини третьої статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

За наведених обставин, суд вважає наведені представником позивача підстави для поновлення ОСОБА_1 строку звернення до суду неповажними.

Згідно з п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо, зокрема, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Отже, з урахуванням вищенаведеного, позовна заява адвоката Черненка Ігоря Валерійовича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись статтями 160, 161,122, 123, 171, 240, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву адвоката Черненка Ігоря Валерійовича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду.

СуддяК.Є. Петросян