Справа № 260/184/22
Суддя: Плеханова З.Б.
Дата ухвалення: 2022-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

про залишення позовної заяви без розгляду

30 листопада 2022 рокум. Ужгород№ 260/184/22

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Плеханова З.Б

при секретарі Грин-Лумей В.Г.

за участю

представника позивача адвоката Свида О.Г.

представника відповідача Блага О.

третя особа-Перечинська міська рада - представник не зявився

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ДПС в Закарпатській області за участю третьої особи про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень від 10.06.2019 року та від 07.06.2021 року

В С Т А Н О В И В:

12 січня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області, третя особа Перечинська міська рада яким просить: 1.Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Закарпатській області від 10.06.2019 року №-0714 та податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Закарпатській області від 07.06.2021 року №-0710. 2.Стягнути з відповідача всі судові витрати.

Ухвалою суду від 30 червня 2022 року, що занесена до протоколу судового засідання , замінено неналежного відповідача - ГУ ДПС в Закарпатській області на належного ГУ ДПС в Закарпатській області ( код ЄДРПОУ ВП 44106694).

19 липня 2022 року від представника Головного управління ДПС у Закарпатській області надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, з підстав пропуску позивачем строку звернення до суду.

Зазначене вище клопотання обґрунтовано тим, що податкові повідомлення-рішення від 10.06.2019 року №-0714 та від 07.06.2021 року №-0710 направленні Головним управлінням ДФС у Закарпатській області Гураничу Ю.Ю. та вручені платнику 30.07.2019 року та 22.06.21 року що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення №037 та №954. До Закарпатського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області про скасування податкових повідомлень-рішень від 10.06.2019 року №-0714 та від 07.06.2021 №-0710, (позовна заява датована 12.01.2022), тобто з порушенням строку, встановленого ст.122 КАС України. Враховуючи вищенаведене, Головне управління ДПС у Закарпатській області просить позов ОСОБА_1 про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без розгляду.

Позивач отримав вищезазначене клопотання 22.06.2022 року, однак жодних письмових заперечень не подав.

В судовому засіданні представник позивача заперечив щодо задоволення вказаного клопотання і зазначив, що до спірних правовідносин застосовується позовна давність 1095 днів , відтак позов подано в межах строку позовної давності.

Представник відповідача в даному судовому засіданні просила суд задовольнити клопотання про залишення позовної заяви без розгляду з мотивів, що зазначені вище.

Заслухавши пояснення сторін по справі, дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне.

Так судом встановлено, що Головним управлінням ДФС у Закарпатській області винесено : податкове повідомлення-рішення від 10.06.2019 року №-0714 та податкове повідомлення-рішення від 07.06.2021 року №-0710 та вручені позивачу 30.07.2019 року та 22.06.21 року що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення №037 та №954.

Відповідно положення частини восьмої статті 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до частини 3,4 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Положення наведених норм процесуального права дає підстави для висновку, що якщо позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду.

Статтею 122 КАС України визначено загальні (окремі для особи і органу влади) і деякі спеціальні строки звернення до суду, а нормою статті 123 КАС України - наслідки їх пропуску, що полягають у фактичному недопуску до судового розгляду спорів, за якими строк звернення до суду минув.

Відповідно до ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (ч. 1).

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 3).

Пунктом 56.18 ст. 56 ПК України встановлено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Статтею 102 ПК України врегульовано питання застосування строків давності визначення податкових зобов`язань, які становлять 1095 днів.

Як вбачається зі змісту позовної заяви заходи досудового врегулювання спору позивачем не вживались.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, ПК України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).

Верховний Суд в постанові від 27.01.2022 по справі №160/11673/20 зазначив, що у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.

-Згідно з абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

-З метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, судова палата відступила від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 03.04.2018 у справі №826/5325/17, від 23.05.2018 у справі №803/728/17, від 18.06.2018 у справі № 805/1146/17-а та сформулювала такий правовий висновок:

-Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

-Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

Однак, оскільки податкові повідомлення-рішення від 10.06.2019 року №-0714 та від 07.06.2021 року №-0710 направленні Головним управлінням ДФС у Закарпатській області Гураничу Ю.Ю. та вручені платнику 30.07.2019 року та 22.06.21 року що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення №037 та №954, а до Закарпатського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області про скасування податкових повідомлень-рішень від 10.06.2019 року №-0714 та від 07.06.2021 №-0710, (позовна заява датована 12.01.2022), тобто з порушенням строку, встановленого ст.122 КАС України.

Таким чином податкові повідомлення-рішення від 10.06.2019 року №-0714 та від 07.06.2021 року №-0710 вручені ОСОБА_1 належним чином, а строк звернення до суду для зазначених податкових повідомлень-рішень з урахуванням зазначених висновків Верховного Суду сплинув.

Поважними причинами пропуску строку визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду на підставі п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України, а відтак клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 123, 240, 249, 248 КАСУ суд,

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 до ГУ ДПС в Закарпатській області за участю третьої особи про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень ГУ ДФС в Закарпатській області № -0714 від 10.06.2019 року та № -0710 від 07.06.2021 року- залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом пятнадцяти днів з дня виготовлення повного тексту судового рішення.

СуддяЗ.Б.Плеханова

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 02 грудня 2022 року.