Справа № 640/2468/20
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/2468/20 Суддя (судді) першої інстанції: Григорович П.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Єгорової Н.М.,

суддів - Федотова І.В., Чаку Є.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 вересня 2022 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Київського університету імені Бориса Грінченка про застосування заходів реагування, -

ВСТАНОВИЛА:

У лютому 2020 року позивач - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київського університету імені Бориса Грінченка, яким просив застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщення гуртожитку Київського університету імені Бориса Грінченка, який знаходиться за адресою: м. Київ, Дніпровський район, вул. Старопільська, 2, - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення електроживлення та накладення печаток на головні розподільчі електрощити.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 вересня 2022 року у задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погодившись з таким рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначив, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, що мають значення для справи.

Додатково зазначив, що на момент прийняття оскаржуваного рішення строки визначені приписом вичерпані, порушення вимог пожежної безпеки в повному обсязі не усунуті та продовжують створювати загрозу життю та здоров`ю людей.

Крім того наголосив, що на об`єкті відповідача наразі 11 не усунутих порушень, що на переконання контролюючого органу становлять загрозу життю та здоров`ю людей.

Відповідач подав до суду відзив, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги оскільки ним усунуто частину порушень, водночас позивачем не надано переконливих доказів того, що зазначені в приписі порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей та необхідності застосування заходу реагування.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, а рішення суду першої інстанції - скасувати, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи дорученням прем`єр-міністра України до листа Президента України від 05 грудня 2019 року № 01-01/1018 доручено провести позапланові заходи державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки закладів, установ та організацій з масовим перебуванням людей - дитячих садочків, шкіл, професійно-технічних і вищих навчальних закладів, гуртожитків, установ охорони здоров`я та соціального захисту, державних об`єктів критичної і транспортної інфраструктури.

Відповідно до протоколу засідання Кабінету Міністрів України від 06 грудня 2019 №23 щодо рішення з окремих питань, з метою запобігання надзвичайним ситуаціям, які можуть призвести до людських втрат та мати негативний вплив на здоров`я людей, ДСНС разом з місцевими органами виконавчої влади та за участю заінтересованих органів забезпечити проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) суб`єктів господарювання щодо стану пожежної та техногенної безпеки на об`єктах з масовим перебуванням людей, віднесених до СС-2 та СС-3 класів наслідків (відповідальності) будівель або споруд, а також у навальних і профілактично-лікувальних закладах.

На виконання зазначених рішень, ГУ ДСНС у м. Києві видано наказ від 13 грудня 2019 року № 1075 "Про проведення позапланових перевірок", яким наказано провести позапланові перевірки додержання (виконання) суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, зокрема, щодо відповідача. Забезпечення проведення позапланових заходів було доручено Дніпровському РУ ГУ ДСНС України у м. Києві.

На підставі зазначеного наказу, ГУ ДСНС у м. Києві оформлено посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 13 грудня 2019 року № 7754.

За результатами проведеного відносно відповідача позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, Дніпровським РУ ГУ ДСНС України у м. Києві складено акт від 27 грудня 2019 № 968, яким встановлено порушення, а саме:

1. пункту 1.6. розділу 4 Правил пожежної безпеки в Україні (далі - ППБУ) - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил електричних проводів і кабелів в приміщеннях будівлі не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

2. пункту 2.3. розділу 3, пункту 1.24. розділу 4 ППБУ - двері до пожежонебезпечних приміщень (складські приміщення, підсобні для зберігання матеріальних цінностей) не виконані протипожежними, з межею вогнестійкості ЕІ-30 хвилин;

3. пункту 1.4. розділу 5 ППБУ - експлуатація та технічне обслуговування протипожежних систем приміщень не проводиться у відповідності до вимог (не надано договір на обслуговування систем АУПС);

4. пункту 9.1.8. розділу 6 ППБУ - приміщення, які розташовані у підвальному поверсі не обладнані системою димовидалення або вікнами з приямками розміром 0,9х1,2 м;

5. пункту 2.33. розділу 3 ППБУ - не проведено розрахунки (з врахуванням перепланувань, зміни функціонального призначення, тощо) по визначенню розрахункового часу евакуації людей у разі пожежі;

6. пункту 21 розділу 2 ППБУ - не надано проектну документацію на технічне переоснащення та капітальний ремонт приміщень;

7. пункту 2.4. розділу 3, пункт 22 розділу 2 ППБУ - комунікаційні отвори в протипожежних перешкодах (міжповерхове перекриття та інших комунікаційних отворах) не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує межу вогнестійкості та димогазонепроникнення;

8. пункту 2.37. розділу 3, пункту 22 розділу 2 ППБУ - допускається фіксування самозакривних дверей сходових клітин у відкритому положенні;

9. пункту 2.37. розділу 3 ППБУ - двері з приміщень, що відчиняються у загальний коридор, зменшують нормативну ширину евакуаційного проходу;

10. пункту 1.8. глави 1 розділу 4 ППБУ - в приміщеннях допускається експлуатація тимчасових дільниць електромережі;

11. пункту 1.17. розділу 4 ППБУ - допускається встановлення електровимикачів та розеток на горючій основі без підкладення під них негорючого матеріалу, що виступає за габарити приладу на 0,01 м. з кожного боку приладу;

12. пункту 2.3. розділу 3, пункту 2.22. розділу 4 ППБУ - не надано підтверджуючі документи щодо встановлення протипожежних клапанів у місцях проходження інженерних мереж (повітроводів системи витяжної вентиляції) через протипожежні перешкоди - стіни та перегородки;

13. пункту 2.23. розділу 3 ППБУ - не надано підтвердження щодо визначення показника пожежної небезпеки покриття елементів шляхів евакуації;

14. пункту 2.12. розділу 3 ППБУ - допускається влаштування робочих місць працівників в технічних приміщеннях підвального поверху та захаращення їх сторонніми матеріалами;

15. пункту 2.37. розділу 3 ППБУ - під сходовими маршами загальних сходових клітин та коридорів влаштовані приміщення;

16. пункту 2.37. розділу 3 ППБУ - не всі двері сходових клітин та коридорів забезпечені пристроями для самозачинення;

17. пункту 2.16. розділу 3 ППБУ - грати на вікнах де перебувають люди не в повному обсязі виконані розпашними або легкоз`ємними;

18. пункту 22 розділу 2, пункту 2.23. розділу 3 ППБУ - коридори довжиною більше 60 метрів не розділені перегородками 2-го типу та не обладнані спеціальною системою димовидалення;

19. пункту 22 розділу 2, пункту 2.23. розділу 3 ППБУ - в приміщеннях коридору на поверхах гуртожитку допускається закладання світлових карманів;

20. пункту 5.7. розділу 6, пункту 2.14. розділу 3 ППБУ - в підвальних приміщеннях допускається влаштування складів горючих матеріалів та зберігання ГЗР, ГР (алкідні фарби, розчинними тощо);

21. пункту 2.37. розділу 3 ППБУ - допускається захаращення шляхів евакуації матеріальними цінностями у підвальних приміщеннях;

22. статті 57 Кодексу цивільного захисту - здійснюється використання приміщень без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;

23. пунктів 3, 6, 9, 10, пункту 4.3. Постанови Кабінету Міністрів України № 1200 - не проведено розрахунки потреби та не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту;

24. пунктів 4.2.3., 4.2.4. Постанови Кабінету Міністрів України № 775 - не складено та не погоджено номенклатуру та обсяги накопичення матеріального резерву для запобігання і ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій та проведення невідкладних відновлювальних робіт.

Виявлені та зафіксовані в Акті порушення підтверджуються фотофіксацією.

Акт від 27 грудня 2019 № 968 підписано без зауважень та отримано його примірник завідувачем гуртожитку Ясік О.В .

З метою усунення виявлених порушень відповідачем видано наказ від 28 грудня 2019 року № 909 "Про організаційні заходи щодо усунення порушень правил пожежної безпеки в Університеті", яким затверджено план заходів по усуненню порушень правил пожежної безпеки в приміщення в Університеті.

Згідно з планом заходів по усуненню порушень правил пожежної безпеки в приміщення гуртожитку відповідно до припису від 27 грудня 2019 року № 585, порушення №№ 1, 3, 7, 10, 14, 15, 17, 20, 21, 23, 24 - усунуто; щодо порушень 12, 19, 22 - виконати неможливо, оскільки з часу введення в експлуатацію та передачі споруди у 2016 році перепланування не виконувалось, споруда використовувалась за прямим призначенням, як гуртожиток; щодо інших порушень визначено термін виконання з лютого 2020 року по вересень 2020 року.

Вважаючи встановлені порушення такими, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з позовом про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції дійшов до висновку про недоведеність існування обставин створення загрози життю та здоров`ю людей у взаємозв`язку з виявленими порушеннями, враховуючи їх часткове усунення відповідачем, а також затвердження плану усунення виявлених порушень і пояснень щодо порушень, які усунути неможливо з незалежних від відповідача умов.

Надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до абз. 2 ст. 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною 4 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.

Згідно з ч. 5 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Частиною 7 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до ст. 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Відповідно до ст. 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

За змістом п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно з п. 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1052 (Положення № 1052), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (далі по тексту - ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно з п. 3 Положення № 1052 основними завданнями ДСНС України є, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Частиною 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України).

Отже можливість та необхідність звернення ГУ ДСНС у м. Києві до адміністративного суду з позовом про застосування відповідних заходів реагування шляхом зупинення, зокрема, експлуатації будівлі, виникає за умови, коли виявлені за результатами перевірки суб`єкта господарювання порушення вимог законодавства в сфері техногенної та пожежної безпеки створюють або можуть створити загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Як зазначено вище, актом від 27 грудня 2019 року №968 виявлено 24 порушення Київським університетом імені Бориса Грінченка вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, складено акт від 20 лютого 2020 року №216, яким встановлено 11 порушень Київським університетом імені Бориса Грінченка, зокрема:

1. пункту 2.3. розділу 3, пункту 1.24. розділу 4 ППБУ - двері до пожежонебезпечних приміщень (складські приміщення, підсобні для зберігання матеріальних цінностей) не виконані протипожежними, з межею вогнестійкості ЕІ-30 хвилин;

2. пункту 9.1.8. розділу 6 ППБУ - приміщення, які розташовані у підвальному поверсі не обладнані системою димовидалення або вікнами з приямками розміром 0,9х1,2 м;

3. пункту 2.33. розділу 3 ППБУ - не проведено розрахунки (з врахуванням перепланувань, зміни функціонального призначення, тощо) по визначенню розрахункового часу евакуації людей у разі пожежі;

4. пункту 21 розділу 2 ППБУ - не надано проектну документацію на технічне переоснащення та капітальний ремонт приміщень;

5. пункту 2.37. розділу 3 ППБУ - двері з приміщень, що відчиняються у загальний коридор, зменшують нормативну ширину евакуаційного проходу;

6. пункту 2.3. розділу 3, пункту 2.22. розділу 4 ППБУ - не надано підтверджуючі документи щодо встановлення протипожежних клапанів у місцях проходження інженерних мереж (повітроводів системи витяжної вентиляції) через протипожежні перешкоди - стіни та перегородки;

7. пункту 2.23. розділу 3 ППБУ - не надано підтвердження щодо визначення показника пожежної небезпеки покриття елементів шляхів евакуації;

8. пункту 22 розділу 2, пункту 2.23. розділу 3 ППБУ - коридори довжиною більше 60 метрів не розділені перегородками 2-го типу та не обладнані спеціальною системою димовидалення;

9. пункту 22 розділу 2, пункту 2.23. розділу 3 ППБУ - в приміщеннях коридору на поверхах гуртожитку допускається закладання світлових карманів;

10. статті 57 Кодексу цивільного захисту - здійснюється використання приміщень без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;

11. пунктів 3, 6, 9, 10, пункту 4.3. Постанови Кабінету Міністрів України № 1200 - не проведено розрахунки потреби та не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції зазначив, що акт перевірки органу державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, що складений за результатами контрольного заходу, в тому числі повторного, є лише одним із доказів, оцінку якому дає виключно суд поряд з іншими доказами, водночас недоведеність існування обставин створення загрози життю та здоров`ю людей у взаємозв`язку з виявленими порушеннями, враховуючи їх часткове усунення відповідачем, а також затвердження плану усунення виявлених порушень і пояснень щодо порушень, які усунути неможливо з незалежних від відповідача умов, не можуть слугувати підставою для вжиття заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщення гуртожитку, з точки зору принципу співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

На думку колегії суддів висновки суду першої інстанції є помилковими, оскільки на час розгляду справи в суді першої інстанції доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачем саме порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, а ті порушення, які залишалися, продовжували створювати загрозу життю та здоров`ю людей.

Крім того колегія суддів звертає увагу, що відсутність системи димовидалення не дозволить обмежити розповсюдження полум`я на ранній стадії виникнення пожежі, сприятиме задимленню в приміщеннях гуртожитку, а відсутність протипожежних перегородок в приміщеннях гуртожитку сприятиме швидкому поширенню вогню у разі виникнення надзвичайної ситуації, чим створюється загроза безпеці людей.

Також колегія суддів звертає увагу, що відповідно до відзиву на апеляційну скаргу відповідач наголошує, що підвальний поверх гуртожитку використовується з лютого 2022 року, як найпростіше укриття на підтвердження чого надає акт оцінки об`єкта від 16 серпня 2022 року, водночас на переконання суду наявність порушень правил пожежної безпеки, в тому числі щодо підвальних приміщень, за умови їх постійного використання, як укриття створює додаткові ризи, як для мешканців та і для співробітників гуртожитку.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач зазначив про часткове усунення встановлених недоліків, зокрема у 2021 році в приміщенні електрощитової на першому поверсі проведено заміну дверного блоку та встановлено протипожежні двері, зверненням до розпорядників коштів щодо виділення коштів на проведення капітального ремонту системи димовидалення коридору підвального приміщення, проведено розрахунок по визначенню розрахункового часу евакуації людей у разі пожежі, покриття шляхів евакуації демонтовано та проведено розрахунки потреб та забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту.

На підтвердження зазначених обставин відповідачем надано сертифікат відповідності від 23 жовтня 2019 року UA.032.СС0328-19, розпорядження Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 14 лютого 2022 року №350, довідку про зміну кошторису на 2022 рік від 20 жовтня 2022 року, розрахунок часу та шляхів евакуації людей при пожежі з будівлі, для об`єкту "Підрозділ Київського університету імені Бориса Грінченка: Гуртожиток №1 вул. Старосільська, буд. 2", фотографії коридорів та сходових клітин, рішення Київської міської ради від 08 жовтня 2015 року №140/2043, розпорядження Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 12 березня 2016 року №142 та від 29 серпня 2016 року №751, технічний паспорт на гуртожиток, копію видаткової накладної від 01 квітня 2020 року №20032020/1.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Водночас поняття "загроза життю та/або здоров`ю людини" є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Відповідно до положень Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" належним доказом усунення порушень, виявлених під час планового заходу може бути акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25 лютого 2020 року у справі № 826/15768/18.

Відповідно до ст. 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", підставами для здійснення позапланових заходів, зокрема серед іншого, є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Отже, в силу вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", відповідач мав би звернутися з письмовою заявою до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) для перевірки усунення порушень вимог законодавства виявлених під час планової перевірки.

Аналогічна позиції викладена у постанові Верховного Суду від 18 лютого 2021 у справі № 320/5696/18.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем частково усунуто прошення, проте порушення Правил пожежної безпеки в Україні, що залишились на такому об`єкті, як гуртожиток, є достатнім доказом існування небезпеки, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, які проживають чи працюють у ньому.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року по справі № 420/4581/19 відсутність коштів та належного фінансування не звільняє відповідача від виконання ним імперативних норм протипожежного законодавства. Чинне законодавство не ставить в залежність необхідність в застосуванні заходів реагування від наявності чи відсутності бюджетних котів (фінансової спроможності) відповідача. Сама по собі відсутність коштів на забезпечення протипожежної та техногенної безпеки, в тому числі й у зв`язку з відсутністю відповідного бюджетного асигнування не може бути підставою для відкладення вжиття заходів щодо усунення факторів небезпеки життю, здоров`ю громадян.

Враховуючи вище викладене, оскільки доказів, які б свідчили про усунення відповідачем саме порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, а встановлені порушення, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, колегія суддів погоджується з доводами Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві про наявність підстав для застосування заходів реагування.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Приписи п. 1 ч. 1 ст. 317 КАС України визначають, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було неповно з`ясовано обставин, що мають значення для справи, що призвело до неправильного вирішення справи. У зв`язку з цим суд вважає необхідним апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві - задовольнити, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 вересня 2022 року - скасувати та прийняти нову постанову про застосування заходів реагування.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві - задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 вересня 2022 року - скасувати.

Прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщення гуртожитку Київського університету імені Бориса Грінченка (, місцезнаходження: м. Київ, вул. Старопільська, 2) до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, встановлених в акті від 27 грудня 2019 року №968, шляхом відключення електроживлення та накладення печаток на головні розподільчі електрощити.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Н.М. Єгорова

Судді І.В. Федотов

Є.В. Чаку