Справа № 520/4854/21
Суддя: Зоркіна Ю.В.
Дата ухвалення: 2022-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

30 листопада 2022 року Справа № 520/4854/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Зоркіної Ю.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву позивача ОСОБА_1 про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень на виконання рішення суду від 15.07.2022 у справі 520/4854/21

установив

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 15.07.2022 у справі 520/4854/21 адміністративний позов ОСОБА_1 до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташоване у м.Полтаві , третя особа на стороні відповідача - директор Територіального управління державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві, підполковник Державного бюро розслідувань Маньковський Д.В. задоволено частково

Визнано протиправним та скасовано наказ директора Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві № 22-о від 24.02.2021, в частині звільнення ОСОБА_1 з посади слідчого третього слідчого відділу (відділу з розслідування військових злочинів) слідчого управління з 01.03.2021 у зв`язку зі скороченням посади державної служби внаслідок затвердження структури та змін до штатного розпису.

Поновлено ОСОБА_1 з 01.03.2021 на посаді слідчого третього слідчого відділу (відділу з розслідування військових злочинів) слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві.

Стягнуто з директора Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 899149 (вісімсот дев`яносто дев`ять тисяч сто сорок дев`ять) грн 23 коп.

В іншій частині вимог позов залишено без задоволення.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.08.2022 у справі 520/4854/21 виправлено описку, допущену у вступній частині рішення від 15.07.2022 у справі 520/4854/21, доповнено інформацію про учасника справи «третьої особи на стороні відповідача директора Територіального управління державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві, підполковника Державного бюро розслідувань Маньковського Д.В. (м. Полтава, вул. Соборності,37)»; виправлено описку, допущену в абзаці четвертому резолютивної частини рішення від 15.07.2022 у справі 520/4854/21 виключено слово «директора».

Позивачем подана заява в порядку ст.383 КАС України , відповідно до якої позивач просить суд:

визнати неправомірною бездіяльність суб`єкта владних повноважень відповідача (ТУ ДБР у м. Полтаві) та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача директора ТУ ДБР у м. Полтаві Маньковського Д.В. щодо не забезпечення негайного виконання Рішення суду в частині поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах стягнення суми за один місяць;

стягнути на мою користь (РНОКПП , АДРЕСА_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві (вул. Соборності, буд. 37, м. Полтава, 36014, ) середній заробіток за час затримки негайного виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.07.2022 р. за період з 16.07.2022 по день постановлення ухвали (Розрахунок: (Х * 2606,23 грн. = Z, де: 2606,23 грн. середньоденна Документ сформований в системі «Електронний суд» 03.09.2022 10 заробітна плата; Х кількість днів з 16.07.2022 р. по день постановлення ухвали; Z сума середнього заробітку за час затримки негайного виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.07.2022 р.);

стягнути на мою користь (РНОКПП , АДРЕСА_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві (вул. Соборності, буд. 37, м. Полтава, 36014, ) сплачений судовий збір за подання даної заяви у розмірі 744 грн. 30 коп. (2481 *0,3 = 744 грн. 30 коп.);

зобов`язати Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Полтаві вжити заходи щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону під час виконання судового рішення;

встановити Територіальному управлінню Державного бюро розслідувань, розташованому у місті Полтаві п`ятнадцятиденний строк з дня постановлення ухвали для подання до суду доказів вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону під час виконання судового рішення.

Відповідачем надано заперечення на вказану заяву , у якій зазначено про відсутність підстав для задоволення, вказано на те, що означена заява подана до суду з порушенням строків, встановлених ч.4 ст.383 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 383 КАС України особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

У відповідності до вимог ч. 5,6 ст. 383 КАС України, суд розглядає заяву у порядку письмового провадження. За відсутності обставин протиправності відповідних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень - відповідача та порушення ним прав, свобод, інтересів особи-позивача, суд залишає заяву без задоволення. За наявності підстав для задоволення заяви суд постановляє ухвалу в порядку, передбаченому статтею 249 цього Кодексу.

З системного аналізу вищезазначених норм права вбачається, що правовий інститут контролю за виконанням рішення суду, механізм якого визначено приписами ст. 383 КАС України, підлягає застосуванню виключно у разі наявності протиправних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень щодо виконання рішення суду, що порушує права та законні інтереси позивача, що має наслідком винесення окремої ухвали в порядку ст.249 КАС України.

Отже, виходячи зі змісту заяви, рішення, суд зазначає, що питання стягнення середнього заробітку за час затримки виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.07.2022 р не може вирішуватися в процесуальних межах розгляду заяви в порядку ст.383 КАС України, а відповідно до ч.1 ст.5 КАС України є підставою для нового спору.

Суд також зауважує, що заявник просить визнати неправомірною бездіяльність третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача директора ТУ ДБР у м. Полтаві Маньковського Д.В. щодо не забезпечення негайного виконання Рішення суду в частині поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах стягнення суми за один місяць, тоді як за приписами ч.1 ст.383 КАС України протиправними можуть бути визнані лише рішень, дій чи бездіяльності, вчинені суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду.

У запереченнях на заяву про встановлення судового контролю, як і відзиві на адміністративний позов, відповідач зазначив , що звільнення ОСОБА_1 з посади державної служби на підставі пункту 1 частини 1 статті 87 Закону України Про державну службу (у редакції законів України від 19.09.2019 № 117-ІХ та від 14.01.2020 № 440-ІХ) внаслідок організаційних та штатних змін в системі ДБР, зумовлених набранням чинності Законом України Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення діяльності Державного бюро розслідувань від 03.12.2019 № 305-ІХ (далі Закону України від 03.12.2019 № 305-ІХ).

Зазначені зміни запроваджені з метою удосконалення правових основ організації діяльності ДБР шляхом реформування державного органу, зміни правового статусу з центрального органу виконавчої влади на правоохоронний орган, зміни організаційної структури системи ДБР, удосконалення законодавчого регулювання питань проходження служби особами рядового і начальницького складу ДБР, конкурсними відборами та переведенням працівників тощо.

Законодавчі положення стосовно зміни правового статусу ДБР, потягнули за собою зміну організаційної структури й штатного розпису центрального апарату та територіальних органів ДБР, а процес реалізації цих положень передбачав зміну категорії посад шляхом виведення із штатних розписів та скорочення посад державної служби та введення до штатного розпису посади рядового і начальницького складу.

Оскільки затвердження штатних розписів та структури територіальних управлінь ДБР Законом України Про Державне бюро розслідувань віднесено до повноважень саме Директора Державного бюро розслідувань, а не директора, зокрема, ТУ ДБР у м. Полтаві, наказами ДБР від 15.10.2020 №583 та від 20.10.2020 № 197 ДСК затверджено структуру ТУ ДБР у м. Полтаві та зміни до штатного розпису ТУ ДБР у м. Полтаві, які вводилися у дію з 01.03.2021. Згідно з додатком до наказу ДБР від 20.10.2020 № 197 ДСК, посади державної служби ТУ ДБР у м. Полтаві, виведені зі штатного розпису та водночас введено нові посади (іншої категорії) рядового та начальницького складу у новостворених відділах згідно нової структури територіального управління.

Таким чином, з 01.03.2021 в ТУ ДБР у м. Полтаві відсутнє слідче управління, як структурний підрозділ, відповідно й відсутній і третій слідчий відділ (відділ з розслідування військових злочинів), який входив до складу слідчого управління, а також відсутня і відповідна посада державної служби слідчий третього слідчого відділу (відділу з розслідування військових злочинів) слідчого управління ТУ ДБР у м. Полтаві, так само як і рівнозначна їй посада. Тож, вбачається, що ТУ ДБР у м. Полтаві об`єктивно позбавлено фактичної можливості негайно видати наказ на поновлення ОСОБА_1 на не існуючій посаді, а тим більше допустити його до виконання повноважень на такій посаді.

В той же час, враховуючи, що повноваження змінювати структуру та штатний розпис територіальних управлінь законодавчо віднесено до повноважень Директора Державного бюро розслідувань, яке не було визначено Позивачем стороною у справі, ТУ ДБР у м. Полтаві з метою виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.07.2022 повідомило Державне бюро розслідувань з наданням копії вказаного рішення для вжиття відповідних заходів проведенням відповідних процедур.

Тож, за результатом прийнятих рішень Державним бюро розслідувань, буде виданий відповідний наказ про поновлення ОСОБА_1 на посаді та про його допуск до роботи.

Суд також зазначає, що ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.08.2022 у справі 520/4854/21 в тому числі виправлено описку, допущену в абзаці четвертому резолютивної частини рішення від 15.07.2022 у справі 520/4854/21, яка стосується стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, виключено слово «директора».

Суд враховує, що механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі - рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення, визначає Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 3 серпня 2011 р. № 845 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 30 січня 2013 р. № 45) (надалі Порядок №845).

Відповідно до пункту 2 цього Порядку №845 боржники - визначені в рішенні про стягнення коштів державні органи, розпорядники бюджетних коштів (бюджетні установи), а також одержувачі бюджетних коштів в частині здійснення передбачених бюджетною програмою заходів, на які їх уповноважено, які мають відкриті рахунки в органах Казначейства, крім рахунків із спеціальним режимом використання; виконавчі документи - оформлені в установленому порядку виконавчі листи судів та накази господарських судів, видані на виконання рішень про стягнення коштів, а також інші документи, визначені Законом України Про виконавче провадження; стягувачі - фізичні та юридичні особи, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів, державні органи (посадові особи) за рішеннями про стягнення коштів в дохід держави.

Рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів до органів Казначейства (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Пунктом 6 Порядку № 845 передбачено, що у разі прийняття рішення про стягнення коштів стягувач подає органові Казначейства в установлений зазначеним органом спосіб: заяву про виконання такого рішення із зазначенням реквізитів банківського рахунка (у разі наявності - довідку банку), назви банку, його МФО та коду ЄДРПОУ, номера рахунка (поточний, транзитний, картковий), прізвища, імені, по батькові (повне найменування - для юридичної особи) власника рахунка, на який слід перерахувати кошти, або даних для пересилання коштів через підприємства поштового зв`язку, що здійснюється за рахунок стягувача (прізвище, ім`я, по батькові адресата, його поштова адреса (найменування вулиці, номер будинку, квартири, найменування населеного пункту, поштовий індекс), реквізити банківського рахунка поштового відділення); оригінал виконавчого документа; судові рішення про стягнення коштів (у разі наявності); оригінал або копію розрахункового документа (платіжного доручення, квитанції тощо), який підтверджує перерахування коштів до відповідного бюджету (у судових рішеннях про стягнення коштів з відповідного бюджету). До заяви можуть додаватися інші документи, які містять відомості, що сприятимуть виконанню рішення про стягнення коштів (довідки та листи органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, або органів місцевого самоврядування, рішення органів досудового розслідування та прокуратури тощо).

У разі коли боржник або стягувач змінив найменування без процедури реорганізації (для юридичної особи) або прізвище, ім`я, по батькові (для фізичної особи), за наявності підтвердних документів (змін до установчих документів, довідки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, довідки органу державної реєстрації актів цивільного стану, копії паспорта громадянина України чи іншого документа, що посвідчує особу) орган Казначейства здійснює безспірне списання коштів з рахунків такого боржника або перерахування їх на рахунок стягувача з урахуванням зміни його найменування (для юридичної особи) або прізвища, імені, по батькові (для фізичної особи).

Виконавчі документи пред`являються до виконання у строки, встановлені Законом України «Про виконавче провадження». Строки пред`явлення виконавчих документів перериваються в разі пред`явлення їх до виконання, надання органом (посадовою особою), який видав виконавчий документ, відстрочки або розстрочки виконання рішень про стягнення коштів. Пропущені строки пред`явлення виконавчих документів суду до виконання поновлюються судом в установленому законом порядку, а рішень про стягнення коштів, прийнятих органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення, - не поновлюються.

Згідно з пунктом 24 Порядку № 845 стягувачі, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів з рахунків боржника, подають до органу Казначейства, в якому обслуговується боржник (відкриті рахунки), або за його місцезнаходженням документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку. Якщо боржник обслуговується централізованою бухгалтерією, зазначені документи подаються до органу Казначейства, в якому відкрито рахунки відповідної бюджетної установи, при якій створена така централізована бухгалтерія (далі - централізоване обслуговування боржника).

Пунктом 28 Порядку №845 передбачено, що орган Казначейства не пізніше двох робочих днів з наступного робочого дня після надходження виконавчого документа на підставі документів, поданих стягувачем, визначає коди класифікації видатків бюджету і рахунки, з яких проводиться безспірне списання коштів.

З дня визначення кодів класифікації видатків бюджету та рахунків орган Казначейства повідомляє боржнику або бюджетній установі, що здійснює централізоване обслуговування боржника, про здійснення безспірного списання коштів з рахунків боржника та не проводить платежі, крім платежів, які визначені у пункті 25 цього Порядку.

Відповідно до пункту 25 Порядку №845 безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів з рахунка боржника здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку.

На час здійснення безспірного списання коштів проводяться платежі боржника: за захищеними видатками, визначеними Бюджетним кодексом України; із сплати податків і зборів, у тому числі судового збору; поштових послуг під час здійснення переказу коштів із соціальних виплат, передбачених державним бюджетом на відповідний рік (у тому числі пенсій всіх видів та поштових послуг з доставки та виплати сум компенсаційних виплат); за видатками спеціального фонду відповідного бюджету на оплату праці та нарахування на заробітну плату, придбання медикаментів, забезпечення продуктами харчування, оплату комунальних послуг та енергоносіїв; з рахунків із спеціальним режимом використання; за рахунок позик/грантів за міжнародними договорами; у випадку, встановленому абзацом другим пункту 30 цього Порядку.

У разі наявності у боржника або головного розпорядника бюджетних коштів окремої бюджетної програми для забезпечення виконання рішень суду безспірне списання коштів здійснюється лише за цією бюджетною програмою. При цьому положення пунктів 28-34 цього Порядку застосовуються лише щодо зазначеної бюджетної програми.

Отже, рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.07.2022 з урахуванням ухвали від 19.08.2022 справі №520/4/54/21 підлягає примусовому виконанню органами Казначейства, які визначають коди класифікації видатків бюджету і рахунки, з яких проводиться безспірне списання коштів та здійснюють безспірне списання коштів з рахунків боржника у порядку, визначеному Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 3 серпня 2011 р. № 845 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 30 січня 2013 р. № 45).

Таким чином, враховуючи вище викладені норми законодавства та з`ясовані судом обставини, а також оцінивши докази, які містяться у матеріалах справи, суд прийшов до висновку про необґрунтованість поданої заяви, та як наслідок вважає за необхідне залишити її без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 383, КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень на виконання рішення суду від 15.07.2022 у справі 520/4854/21

Ухвала набирає законної сили згідно ст. 256 КАС України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст. 293-297 КАС України

Суддя Зоркіна Ю.В.