Справа № 705/2401/22
Суддя: Єщенко О. І.
Дата ухвалення: 2022-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №705/2401/22
2-а/705/93/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2022 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Єщенко О.І., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 , поданим представником позивача адвокатом Мельником Василем Володимировичем, до інспектора ВПД № 2 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області Пташника Віктора Васильовича, Головного управління Національної поліції в Черкаській області про скасування постанови серії ГАБ № 909190 від 30.04.2022 про притягнення до адміністративної відповідальності, поданим в порядку ст. 286 КАС України,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2022 року ОСОБА_1 через свого представника адвоката Мельника В.В. звернувся до суду з позовом до інспектора ВПД № 2 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області Пташника В.В., Головного управління Національної поліції в Черкаській області про скасування постанови серії ГАБ №909190 від 30.04.2022 про притягнення до адміністративної відповідальності, поданим у порядку ст. 286 КАС України, та просив визнати поважним пропущений строк для подачі позову, поновити строк на звернення до суду із даним позовом; скасувати постанову інспектора ВПД № 2 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області Пташника О.В. серії ГАБ № 909190 від 30.04.2022, якою ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 1700 грн за ст. 183 КУпАП.

Ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 13.07.2022 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу термін для усунення недоліків.

Ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 01.09.2022 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін.

Учасники справи не надавали до суду клопотань про розгляд позову в загальному порядку.

21.09.2022 до суду від представника відповідача Головного управління Національної поліції в Черкаській області надійшов відзив, в якому просили відмовити у задоволенні позову повністю, посилаючись на безпідставність та необґрунтованість вимог позову.

Також разом із відзивом від представника відповідача Головного управління Національної поліції в Черкаській області надійшло клопотання про залишення адміністративного позову ОСОБА_1 без розгляду, оскільки позивач пропустив без поважних причин строк оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення серії ГАБ 909190 від 30.04.2022. Вказує, що 30.04.2022 інспектором СРПП ВПД № 2 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області Пташником В.В. винесено постанову серії ГАБ № 909190 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 183 КУпАП на накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 1700 грн. При цьому ОСОБА_1 ознайомлено зі змістом винесеної постанови, з його правами, передбаченими ст.ст. 268, 289 КУпАП, про що свідчить відеозапис з нагрудної бодікамери поліцейського 100047. Про прийняте рішення щодо притягнення до адміністративної відповідальності позивачу було відомо 30.04.2022, тому постанова могла бути оскаржена у строк до 10.05.2022 включно. Однак позов ОСОБА_1 подано до Уманського міськрайонного суду Черкаської області лише 22.06.2022.

Дослідивши подані документи і матеріали, суд доходить такого висновку.

Судом встановлено, що постановою серії ГАБ № 909190 від 30.04.2022, складеною інспектором СРПП ВПД № 2 Уманського РУП капітаном поліції Пташником В.В., ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 183 КУпАП та на нього накладене адміністративне стягнення у сумі 1700 гривень.

Як вбачається зі змісту ст. 183 КУпАП, завідомо неправдивий виклик пожежно-рятувального підрозділу (частини), поліції, бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги або інших аварійно-рятувальних формувань - тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Диспозиція ст. 183 КУпАП передбачає об`єктивну сторону правопорушення - виклик представника хоча б однієї з перерахованих у статті спеціальних служб нібито для надання допомоги, знаючи наперед про те, що в цьому немає ніякої необхідності.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю прямого умислу. Правопорушник, повідомляючи певну інформацію спеціальній службі, усвідомлює, що вона є неправдивою, і бажає виїзду на місце виклику працівників цієї служби.

Відповідно до ч. 1 ст. 222 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 183 КУпАП, розглядають органи внутрішніх справ.

Згідно з ч. 1 ст. 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

За змістом статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Отже, звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Рішенням Конституційного Суду України №17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. Зазначена правова позиція викладена у постанові Верхового Суду від 18 березня 2021 року у справі № 200/11827/19-а.

Позивач в обґрунтування поважності причини пропуску оскарження спірної постанови посилається на той факт, що постанова була винесена 30 квітня 2022 року, однак вона не була вручена йому саме у цей день. Фактично про постанову він дізнався 13 червня 2022 року під час ознайомлення із матеріалами виконавчого провадження.

Проте відповідачем спростовані дані твердження, оскільки разом з відзивом надано до суду відеозапис від 30.04.2022, з якого вбачається, що у присутності ОСОБА_1 інспектором ВПД № 2 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області Пташником О.В. складено постанову серії ГАБ № 909190 від 30.04.2022 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 183 КУпАП. Але саму постанову ОСОБА_1 не бажав отримувати, оскільки не був згоден із діями поліцейських.

Надаючи оцінку обставинам пропуску строку звернення до суду та наданим документам, суд зазначає, що відхиляє посилання позивача на той факт, що ним було пропущено строк оскарження постанови з поважної причини, оскільки про постанову йому стало відомо 13 червня 2022 року під час ознайомлення із матеріалами виконавчого провадження.

Судом встановлено, що позивач був обізнаний про винесення відносно нього 30 квітня 2022 року оскаржуваної ним постанови, проте відмовився її отримувати на місці складання.

Отже, можливість своєчасного звернення до адміністративного суду з даним позовом залежала виключно від волевиявлення самого позивача, тобто мала суб`єктивний характер. Доказів, які б свідчили про об`єктивну неможливість вчасного звернення до суду з позовом, суду не надано, у зв`язку з чим суд доходить висновку про відсутність підстав для визнання поважними причин строку звернення до суду.

За змістом частин третьої, четвертої статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи наведене, суд доходить висновку про відсутність підстав для поновлення строку позивачу на оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення та про залишення позову без розгляду в зв`язку з пропуском строку оскарження.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 122, 123, 240, 294 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні вимоги ОСОБА_1 про поновлення строку на оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення відмовити.

Позов ОСОБА_1 , поданий представником позивача адвокатом Мельником Василем Володимировичем, до інспектора ВПД № 2 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області Пташника Віктора Васильовича, Головного управління Національної поліції в Черкаській області про скасування постанови серії ГАБ № 909190 від 30.04.2022 про притягнення до адміністративної відповідальності, поданий в порядку ст. 286 КАС України, залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до Шостого апеляційного адміністративного суду через Уманський міськрайонний суд Черкаської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.І. Єщенко