Справа № 380/10223/21
Суддя: Заверуха Олег Богданович
Дата ухвалення: 2022-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2022 рокуЛьвівСправа № 380/10223/21 пров. № А/857/11380/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Заверухи О.Б.,

суддів Большакової О.О., Ніколіна В.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області, реєстратора Головного управління ДФС у Львівській області Гроцької Вероніки Адамівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача приватний виконавець виконавчого округу Пиць Андрій Андрійович про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,-

суддя (судді) в суді першої інстанції Сакалош В.М.,

час ухвалення рішення не зазначено,

місце ухвалення рішення м. Львів,

дата складання повного тексту рішення 18 жовтня 2022 року,

В С Т А Н О В И В:

24 червня 2021 року ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Львівській області, реєстратора ГУ ДФС у Львівській області Гроцької В.А., в якому просив: визнати протиправними дії, пов`язані з повторним накладенням податкової застави на майно: транспортний засіб марки Renault Master, НОМЕР_1 , 2012 року випуску, номер шасі (кузова) НОМЕР_2 , білого кольору, об`єм двигуна - 2299 см.куб., дизель; скасувати податкову заставу, накладену 20 серпня 2019 року реєстратором ГУ ДФС у Львівській області Гроцькою В.А. на транспортний засіб марки Renault Master, ДНЗ: НОМЕР_1 , 2012 року випуску, номер шасі (кузова) НОМЕР_2 , білого кольору, об`єм двигуна - 2299 см.куб., дизель та зобов`язати Головне управління Державної фіскальної служби у Львівській області звільнити транспортний засіб марки Renault Master, ДНЗ: НОМЕР_1 , 2012 року випуску, номер шасі (кузова) НОМЕР_2 , білого кольору, об`єм двигуна - 2299 см.куб., дизель з-під податкової застави.

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що державним підприємством «СЕТАМ» 01 квітня 2020 року проведено електронні торги арештованого майна з реалізації транспортного засобу ТЗ марки Renault Master, ДНЗ НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , 2012 року випуску, білого кольору, об`єм двигуна 2299 см. куб., дизель (лот. № НОМЕР_3 ). Вказує, що він став переможцем торгів щодо вищевказаного лоту, придбавши автомобіль за ціною продажу 119999,99 грн, що підтверджується протоколом № 472272. Зазначає, що 11 червня 2021 року звернувся в сервісний центр МВС з метою перереєстрації транспортного засобу та дізнався, що 20 серпня 2019 року реєстратором ГУ ДФС у Львівській області Гроцькою В.А. накладено податкову заставу на все майно ОСОБА_2 , включаючи придбаний транспортний засіб, що перебував у заставі Акціонерного товариства «Кредит Агріколь Банк» та який був звільнений з податкової застави за рішенням суду і був проданий на електронних торгах в рахунок погашення боргу заставодержателя. Вказує, що порушено його право як законного власника придбаного майна на отримання та вільного використання ним придбаного автомобіля, кошти за який було сплачено у повному обсязі.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 29 червня 2021 року залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача приватного виконавця Пиць А.А.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2021 року адміністративний позов задоволено повністю Визнано дії Головного управління Державної фіскальної служби у Львівській області та реєстратора ГУ ДПС у Львівській області Грецької Вероніки Адамівни, пов`язані з повторним накладенням податкової застави на майно: транспортний засіб марки Renault Master, НОМЕР_1 , 2012 року випуску, номер шасі (кузова) НОМЕР_2 , білого кольору, об`єм двигуна - 2299 см.куб., дизель, протиправними. Скасовано податкову заставу, що накладено 20.08.2019 року реєстратором ГУ ДФС у Львівській області Грецькою Веронікою Адамівною на транспортний засіб марки Renault Master, ДНЗ: НОМЕР_1 , 2012 року випуску, номер шасі (кузова) НОМЕР_2 , білого кольору, об`єм двигуна - 2299 см.куб., дизель та зобов`язано Головне управління ДПС у Львівській області звільнити транспортний засіб марки Renault Master, ДНЗ: НОМЕР_1 , 2012 року випуску, номер шасі (кузова) НОМЕР_2 , білого кольору, об`єм двигуна - 2299 см.куб., дизель з-під податкової застави.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що дії контролюючого податкового органу по внесенню транспортного засобу марки Renault Master, ДНЗ НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , 2012 року випуску, білого кольору в податкову заставу є неправомірними. Належним і достатнім способом захисту права позивача у цій справі є скасування податкової застави накладеної 20 серпня 2019 року реєстратором Головного управління ДПС у Львівській області Гроцькою В.А. на вищевказаний транспортний засіб та зобов`язання Головного управління ДПС у Львівській області звільнити вказаний автомобіль із податкової застави.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Головне управління ДПС у Львівській області подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що оскаржуване рішення є незаконним та необґрунтованим, прийняте з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зокрема, зазначає, що у цій справі, обтяження на майно накладено на підставі податкової застави і відповідач не визнає право власності позивача на майно, придбане ним на прилюдних торгах. Вказує, що виходячи із суб`єктного складу сторін та предмету спору позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Львівській області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії слід розглядати в порядку цивільного судочинства. Зазначає, що відповідно до статті 31 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», продаж предмета обтяження є підставою для припинення всіх існуючих забезпечувальних та публічних обтяжень щодо відповідного рухомого майна, а відповідно до пункту 93.4 статті 93 Податкового кодексу України у разі продажу майна, що перебуває у податковій заставі, відповідно до статті 95 цього Кодексу таке майно звільняється з податкової застави (із внесенням змін до відповідних державних реєстрів) з дня отримання контролюючим органом підтвердження про надходження коштів до бюджету від такого продажу. Вказує, що за ОСОБА_2 згідно інтегрованих карток платника податків наявний борг перед бюджетом по податку на доходи фізичних осіб на суму 104480,73 грн.

Ухвалою судді Восьмого апеляційного адміністративного суду від 22 серпня 2022 року замінено Головне управління ДПС у Львівській області () на правонаступника Головне управління ДПС у Львівській області (код ЄДРПОУ ВП 43968090) у справі № 380/10223/21.

У разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю, суд апеляційної інстанції розглядає справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів (п. 1 ч. 1 ст. 311 КАС України).

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу з наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обгрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції, 26 грудня 2012 року між Публічним акціонерним товариством «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» та ОСОБА_2 було укладено кредитний договір № 48/12-АС, згідно з яким останній надано кредит в сумі 1111559,40 грн.

05 лютого 2013 року в порядку забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором № 48/12-АС , між Публічним акціонерним товариством «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» та ОСОБА_2 укладено договір застави транспортних засобів № 48/12-PL-1, посвідчений приватним нотаріусом КМНО Литвиненко Я.О., предметом якого виступав, зокрема, транспортний засіб марки Renault Master , фургон малотоннажний-В, ДНЗ: НОМЕР_1 , 2012 року випуску, номер шасі (кузова) НОМЕР_2 , білого кольору, об`єм двигуна 2299 см.куб., дизель.

У зв`язку з неналежним виконанням зобов`язань позичальника за кредитним договором Банк звернувся до Господарського суду Львівської області з позовною заявою.

Рішенням Господарського суду Львівської області від 17 червня 2014 року у справі № 914/1656/14 позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк», задоволено повністю. Вирішено стягнути солідарно з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 та Товариства з обмеженою відповідальністю «Стек-Комп`ютер» на користь Публічного акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» 654413,85 грн. строкової заборгованості, 124650,28 грн. простроченої заборгованості, 36882,81 грн. прострочених відсотків, 4617,72 грн. пені та 16411,29 грн. судового збору. Вирішено видати наказ згідно ст. 116 ГПК України.

04 березня 2016 року Сихівським районним судом м.Львова винесено рішення у справі № 464/6008/15-ц за позовною заявою AT «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» до відділу примусового виконання рішень Департаменту Державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, Сихівського відділу державної виконавчої служби Львівського міського управління юстиції, державної податкової інспекції у Сихівському районі м.Львова, Головного управління ДФС у Львівській області, ФОП ОСОБА_2 , Личаківського відділу державної виконавчої служби Львівського міського управління юстиції про звільнення майна з-під арешту.

Вищевказаним рішення суду, що набрало законної сили 06 травня 2016 року, постановлено: звільнити з-під арешту, зняти заборони на відчуження та вилучити з-під податкової застави і акту опису майна від 24 липня 2014 року№ 13 державної податкової інспекції у Сихівському районі м.Львова Головного управління ДФС у Львівській області,що зареєстрована 25 липня 2014 рокуза № 1446490, транспортні засоби, що належать на праві власності ФОП ОСОБА_2 та передані останньою у заставу ПАТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» на підставі договору застави транспортних засобів № 48/12-PL-1, посвідчений приватним нотаріусом КМНО Литвиненко Я.О. та зареєстровано в реєстрі за № 390, серед яких є транспортний засіб марки Renault Master , фургон малотоннажний-В, ДНЗ: НОМЕР_1 , 2012 рою випуску, номер шасі (кузова) НОМЕР_2 , білого кольору, об`єм двигуна - 2295 см.куб., дизель.

Судом встановлено незаконність взяття майна боржника ОСОБА_2 в податкову заставу, виходячи з того, що майно (транспортні засоби) перебуває у заставі AT «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» і така податкова застава порушує права заставодержателя.

22 жовтня 2018 року приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Пиць А.А. відкрито виконавче провадження з примусового виконання наказу Господарського суду від 22 жовтня 2018 року у справі № 914/1656/14 в частині стягнення заборгованості з ОСОБА_2

18 грудня 2019 року приватним виконавцем Пиць А.А. винесено постанову про опис та арешт майна боржника. Згідно виконавчого провадження розшукано, описано та передано на реалізацію транспортний засіб, що належать ОСОБА_2 та перебуває у заставі AT «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК», а саме: ТЗ марки Renault Master , фургон малотоннажний-В, НОМЕР_1 , 2012 року; випуску, номер шасі (кузова) НОМЕР_2 , білого кольору, об`єм двигуна 2299 см.куб., дизель.

18 лютого 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Пиць А.А. на адресу Львівської філії ДП «Сетам» скеровано заявку на реалізацію майна,а саме ТЗ марки Renault Master , фургон малотоннажний-В, ДНЗ: НОМЕР_1 , 2012 рок; випуску, номер шасі (кузова) НОМЕР_2 , білого кольору, об`єм двигуна - 2299 см.куб., дизель, що належить ОСОБА_2 , за ціною 120200,00 грн. згідно висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності Машталіра А.І.

01 квітня 2020 року Державним підприємством «СЕТАМ» проведено електронні торги арештованого майна, серед яких було реалізовано ТЗ марки Renault Master ДНЗ: НОМЕР_1 , 2012 року випуску, номер шасі (кузова) НОМЕР_2 , 2012 року випуску, білого кольору, об`єм двигуна - 2299 см.куб., дизель (лот № 411303).

Переможцем торгів щодо цього лоту став ОСОБА_1 , який придбав автомобіль за ціною продажу 119999,99 грн. Торги оформлені протоколом № 472272 (а.с.9-11).

З акту про проведені торги від 14 квітня 2020 року складеним приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Пиць А.А. слідує, що згідно протоколу № 472272, наданого організатором торгів ДП «СЕТАМ» відбулися електроні торги з реалізації майна (лот № 411303), ціна продажу 119999,99 грн, переможцем електронних торгів визнано - ОСОБА_1 , оплату здійснено в повному обсязі (а.с.12).

Актом приймання-передачі ОСОБА_1 було передано транспортний засіб марки Renault Master, ДНЗ: НОМЕР_1 , 2012 року випуску, номер шасі (кузова) НОМЕР_2 , 2012 року випуску, білого кольору, об`єм двигуна - 2299 см.куб., дизель.

11 червня 2021 року позивач звернувся у сервісний центр МВС з метою перереєстрації транспортного засобу, де дізнався в усному порядку, що 20 серпня 2019 року реєстратором ГУ ДФС у Львівській області Гроцькою В.А. накладено податкову заставу на усе майно ОСОБА_2 , включаючи транспортні засоби, що перебувають у заставі Банку та які уже звільнялися з податкової застави за рішенням суду.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції прийшов до висновку про задоволення позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з обгрунтованістю такого висновку суду першої інстанції з наступних підстав.

Законом, який визначає правовий режим регулювання обтяжень рухомого майна, встановлених з метою забезпечення виконання зобов`язань, а також правовий режим виникнення, оприлюднення та реалізації інших прав юридичних і фізичних осіб стосовно рухомого майна є Закон України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень».

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», обтяженням є право обтяжувача на рухоме майно боржника або обмеження права боржника чи обтяжувача на рухоме майно, що виникає на підставі закону, договору, рішення суду або з інших дій фізичних і юридичних осіб, з якими закон пов`язує виникнення прав і обов`язків щодо рухомого майна.

Положеннями статті 4 вказаного Закону передбачено, що обтяження поділяються на публічні та приватні. Публічним є обтяження рухомого майна, яке виникає відповідно до закону або рішення суду. Приватні обтяження можуть бути забезпечувальними та іншими договірними. Забезпечувальним є обтяження, яке встановлюється для забезпечення виконання зобов`язання боржника або третьої особи перед обтяжувачем. Іншими договірними є приватні обтяження, які не віднесені до забезпечувальних і виникають унаслідок передачі рухомого майна, право власності на яке належить обтяжувачу, у володіння боржнику, або з інших підстав, що обмежують право обтяжувача чи боржника розпоряджатися рухомим майном.

Відповідно до пунктів 1, 5 частини 1 статті 37 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», до публічних обтяжень належать, зокрема податкова застава; накладення арешту на рухоме майно на підставі рішень уповноважених органів (осіб) у випадках, встановлених законом.

Отже, податкова застава та арешт накладений органами державної виконавчої служби є публічними обтяженнями.

Зокрема, відповідно до статті 11 Закон України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», обтяження рухомого майна реєструються в Державному реєстрі в порядку, встановленому цим Законом. Ідентичну правову норму закріплено статтею 39 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», відповідно до якої, публічне обтяження підлягає реєстрації в порядку, встановленому цим Законом, протягом п`яти днів із дня винесення відповідного рішення, на підставі якого воно виникає. Обов`язок щодо здійснення реєстрації покладається на уповноважений орган (особу) або на особу, зазначену в рішенні уповноваженого органу. Пріоритет публічного обтяження встановлюється з моменту його реєстрації. Зареєстровані публічні обтяження не мають пріоритету над обтяженнями того ж рухомого майна, які були зареєстровані раніше моменту реєстрації публічного обтяження, а також обтяженнями, які мають вищий пріоритет згідно з правилами, встановленими розділом III цього Закону.

Згідно з пунктом 88.1 статті 88 ПК України, з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.

Відповідно до підпункту 14.1.155 пункту 14.1 статті 14 ПК України податкова застава спосіб забезпечення сплати платником податків грошового зобов`язання та пені, не сплачених таким платником у строк, визначений цим Кодексом. У разі невиконання платником податків грошового зобов`язання, забезпеченого податковою заставою, орган стягнення у порядку, визначеному цим Кодексом, звертає стягнення на майно такого платника, що є предметом податкової застави.

За змістом пункту 89.2 статті 89 ПК України, з урахуванням положень цієї статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому.

Майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису відповідно до пункту 89.3 статті 89 ПК України.

Водночас, як визначено пунктом 89.8 статті 89 ПК України, контролюючий орган зобов`язаний безоплатно зареєструвати податкову заставу у відповідному державному реєстрі.

Проаналізувавши вищевказані норми, колегія суддів зазначає, що право податкової застави виникає з дня виникнення податкового боргу, зокрема, у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, і поширюється виключно на майно платника податків, який має податковий борг, та балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу.

Відповідно до положень Розділу VI Порядку застосування податкової застави контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 16 червня 2017 року № 586, у випадках, визначених пунктом 93.1 статті 93 глави 9 розділу II Кодексу, майно платника податків звільняється з-під податкової застави, про що такому платнику надсилається повідомлення. Звільнення майна платника податків з-під податкової застави та її виключення з відповідних державних реєстрів здійснюються у порядку, передбаченому пунктом 93.2 статті 93 глави 9 розділу II Кодексу. У випадках, передбачених пунктом 100.11 статті 100 глави 9 розділу II Кодексу, майно платника податків звільняється з-під податкової застави за умови отримання контролюючим органом підтвердження надходження коштів до бюджету в рахунок погашення розстрочених (відстрочених) сум та плати за користування таким розстроченням (відстроченням) в повному обсязі. У разі продажу майна, що перебуває у податковій заставі, відповідно до статті 95 глави 9 розділу II Кодексу таке майно звільняється з-під податкової застави (із внесенням змін до відповідних державних реєстрів) з дня отримання контролюючим органом підтвердження надходження коштів до бюджету від такого продажу.

Згідно з пунктом 93.1 статті 93 ПК України майно платника податків звільняється з податкової застави з дня:

- отримання контролюючим органом підтвердження повного погашення суми податкового боргу в установленому законодавством порядку (93.1.1);

- визнання податкового боргу безнадійним (93.1.2);

- набрання законної сили відповідним рішенням суду про припинення податкової застави у межах процедур, визначених законодавством з питань банкрутства (93.1.3);

- отримання платником податків рішення відповідного органу про визнання протиправними та/або скасування раніше прийнятих рішень щодо нарахування суми грошового зобов`язання або його частини (пені та штрафних санкцій) внаслідок проведення процедури адміністративного або судового оскарження (93.1.4).

Колегія суддів звертає увагу на те, що за приписами частини другої статті 1 Закону України «Про заставу», в силу застави кредитор (заставодержатель) має право в разі невиконання боржником (заставодавцем) забезпеченого заставою зобов`язання одержати задоволення з вартості заставленого майна переважно перед іншими кредиторами.

Таким чином, податкова застава є способом забезпечення сплати платником податків податкового боргу та у разі невиконання платником податків узгодженого грошового зобов`язання, забезпеченого податковою заставою, контролюючий орган у порядку, визначеному Податковим кодексом України, звертає стягнення на майно такого платника, що є предметом податкової застави.

Із матеріалів справи слідує, що 20 серпня 2019 року реєстратором ГУ ДФС у Львівській області Гроцькою В.А. накладено податкову заставу на усе майно ОСОБА_2 , включаючи транспортний засіб марки Renault Master, ДНЗ: НОМЕР_1 , 2012 року випуску, номер шасі (кузова) НОМЕР_2 , 2012 року випуску, білого кольору, об`єм двигуна - 2299 см.куб., дизель.

Крім того, 18 грудня 2019 року приватним виконавцем виконавчого округу Пицем А.А. винесено постанову про опис та арешт майна боржника, а саме: транспортного засобу марки Renault Master, ДНЗ НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , 2012 року випуску, білого кольору, що належить на праві приватної власності ОСОБА_2 .

Згідно з пунктом 87.2 статті 87 ПК України, джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.

Колегія суддів звертає увагу на те, що відповідно до підпункту 87.3.1 ПК України не можуть бути використане як джерело погашення податкового боргу платника податків майно платника податків, надане ним у заставу іншим особам (на час дії такої застави), якщо така застава зареєстрована згідно із законом у відповідних державних реєстрах до моменту виникнення права податкової застави.

Матеріалами спрви підтверджується, що 26 грудня 2012 року між Публічним акціонерним товариством «Кредит Агріколь Банк» та ОСОБА_2 було укладено кредитний договір № 48/12-АС, згідно з яким останній надано кредит в сумі 1111559,40 грн.

05 лютого 2013 року в порядку забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором № 48/12-АС , між Публічним акціонерним товариством «Креді Агріколь Банк» та ОСОБА_2 укладено договір застави транспортних засобів № 48/12-PL-1, посвідчений приватним нотаріусом КМНО Литвиненко Я.О., предметом якого виступав, зокрема, транспортний засіб марки Renault Master , фургон малотоннажний-В, ДНЗ: НОМЕР_1 , 2012 року випуску, номер шасі (кузова) НОМЕР_2 , білого кольору, об`єм двигуна 2299 см.куб., дизель.

04 березня 2016 року Сихівським районним судом м.Львова винесено рішення у справі № 464/6008/15-ц за позовною заявою AT «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» до відділу примусового виконання рішень Департаменту Державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, Сихівського відділу державної виконавчої служби Львівського міського управління юстиції, державної податкової інспекції у Сихівському районі м.Львова, Головного управління ДФС у Львівській області, ФОП ОСОБА_2 , Личаківського відділу державної виконавчої служби Львівського міського управління юстиції про звільнення майна з-під арешту.

Вищевказаним рішення суду, що набрало законної сили 06 травня 2016 року, постановлено: звільнити з-під арешту, зняти заборони на відчуження та вилучити з-під податкової застави і акту опису майна від 24 липня 2014 року № 13 державної податкової інспекції у Сихівському районі м.Львова Головного управління ДФС у Львівській області,що зареєстрована 25 липня 2014 рокуза № 1446490, транспортні засоби, що належать на праві власності ФОП ОСОБА_2 та передані останньою у заставу ПАТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» на підставі договору застави транспортних засобів № 48/12-PL-1, посвідчений приватним нотаріусом КМНО Литвиненко Я.О. та зареєстровано в реєстрі за № 390, серед яких є транспортний засіб марки Renault Master , фургон малотоннажний-В, ДНЗ: НОМЕР_1 , 2012 рою випуску, номер шасі (кузова) НОМЕР_2 , білого кольору, об`єм двигуна - 2295 см.куб., дизель.

Вказаним рішенням також встановлено, що згідно з витягу про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна № 39850352 від 05 лютого 2013 року внесено реєстраційний запис про обтяження ПАТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ» транспортних засобів, що є предметом застави за договором застави транспортних засобів № 48/12-PL1 від 05 лютого 2012 року.

Відповідно до ст. 572 ЦК України в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави).

Статтею 589 ЦК України передбачено, що у разі невиконання зобов`язання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов`язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у зв`язку із пред`явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором.

Згідно з ст. 19 Закону України «Про заставу» за рахунок заставленого майна заставодержатель має право задовольнити свої вимоги в повному обсязі, що визначається на момент фактичного задоволення, включаючи проценти, відшкодування збитків, завданих прострочкою виконання (а у випадках, передбачених законом чи договором, - неустойку), необхідні витрати на утримання заставленого майна, а також витрати на здійснення забезпеченої заставою вимоги, якщо інше не передбачено договором застави.

Статтею 14 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» до забезпечувальних обтяжень належить, зокрема, застава рухомого майна, що виникає на підставі договору.

Відповідно до ст. 14 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», якщо інше не встановлено цим Законом, зареєстроване обтяження має вищий пріоритет над незареєстрованими обтяженнями. Пріоритет зареєстрованих обтяжень визначається у черговості їх реєстрації, за винятками, встановленими цим Законом.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 54 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на заставлене майно в порядку примусового виконання допускається за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача-заставодержателя. Для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернуто у разі: виникнення права застави після винесення судом рішення про стягнення з боржника коштів; якщо вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю.

Оскільки договір застави рухомого майна укладено 05 лютого 2013 року, заборона на відчуження такого майна зареєстрована 05 лютого 2013 року, а податкова застава, прийнята відповідачем 20 серпня 2019 року, тому, виходячи з приписів ст. 14 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» та ст. 572 ЦК України, ПАТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ» має переважне право на задоволення своїх вимог за рахунок заставленого майна, відтак, наявність податкової застваи на таке майно порушує права банку як заставодержателя вказаного майна.

Статтею 51 Закону України «Про виконавче провадження» визначено порядок звернення стягнення на заставлене майно.

Відповідно до частини 1 статті 51 Закону України «Про виконавче провадження», для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернено у разі, якщо: право застави виникло після ухвалення судом рішення про стягнення з боржника коштів; вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю; наявна письмова згода заставодержателя.

Системний аналіз частини першої статті 51 Закону України «Про виконавче провадження», дає підстави для висновку, що звернення стягнення на заставне майно для задоволення вимог стягувачів, які не є застоводержателями дозволяється за наявності хоча б однієї із підстав, вказаних у ній, а саме: або, якщо право застави виникло після ухвалення судом рішення про стягнення з боржника коштів, або, якщо вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю, або якщо, наявна письмова згода заставодержателя.

Рішенням Господарського суду Львівської області від 17 червня 2014 року у справі № 914/1656/14 позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк», задоволено повністю. Вирішено стягнути солідарно з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 та Товариства з обмеженою відповідальністю «Стек-Комп`ютер» на користь Публічного акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» 654413,85 грн. строкової заборгованості, 124650,28 грн. простроченої заборгованості, 36882,81 грн. прострочених відсотків, 4617,72 грн. пені та 16411,29 грн. судового збору. Вирішено видати наказ згідно ст. 116 ГПК України.

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 16 жовтня 2018 року Заяву ПАТ «Креді Агріколь Банк» про виправлення помилки в наказі та поновлення пропущеного строку для пред`явлення наказу до виконання задоволено. Виправлено помилку в наказі Господарського суду Львівської області від 11.07.2014р. у справі № 914/1656/14, видаливши з наказу боржника Фізичну особу-підприємця ОСОБА_2 та викладено його в наступній редакції: «Стягнути солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю «Стек-Комп`ютер» на користь Публічного акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» 654413,85 грн. строкової заборгованості, 124650,28 грн. простроченої заборгованості, 36882,81 грн. прострочених відсотків, 4617,72 грн. пені та 16411,29 грн. судового збору.». На примусове виконання рішення Господарського суду Львівської області від 17 червня 2014 року у справі № 914/1656/14 видати наказ наступного змісту: «Стягнути солідарно з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» 654413,85 грн. строкової заборгованості, 124650,28 грн. простроченої заборгованості, 36882,81 грн. прострочених відсотків, 4617,72 грн. пені та 16411,29 грн. судового збору.». Поновлено строк пред`явлення до виконання наказу Господарського суду Львівської області від 11.07.2014 у справі № 914/1656/14 про солідарне стягнення з ФОП ОСОБА_2 на користь ПАТ «Креді Агріколь Банк» 654413,85 грн. строкової заборгованості, 124650,28 грн. простроченої заборгованості, 36882,81 грн. прострочених відсотків, 4617,72 грн. пені та 16411,29 грн. судового збору, з наступного дня після набрання ухвалою суду законної сили.

Згідно зі статтею 129-1 Конституції України, суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Таким чином, право звертати стягнення на предмет застави, якщо право застави виникло після ухвалення судом рішення про стягнення з боржника коштів є одним із способів гарантування обов`язковості судових рішень до виконання.

Проаналізувавши вищевказані норми у взаємозв`язку із фактичними обставинами справи, колегія суддів зазначає, що транспортний засіб марки Renault Master , фургон малотоннажний-В, ДНЗ: НОМЕР_1 , 2012 року випуску, номер шасі (кузова) НОМЕР_2 , білого кольору, об`єм двигуна - 2295 см.куб., дизель не може бути використаний як джерело погашення податкового боргу ФОП ОСОБА_2 , оскільки такий транспортний засіб був наданий у заставу Публічному акціонерному товариством «Креді Агріколь Банк» на підставі договору застави транспортних засобів № 48/12-PL-1 від 05 лютого 2013 року, який зареєстрований згідно із законом у відповідних державних реєстрах до моменту виникнення права податкової застави.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що дії контролюючого податкового органу по внесенню транспортного засобу марки Renault Master, ДНЗ НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , 2012 року випуску, білого кольору в податкову заставу є неправомірними.

Колегія суддів зазначає, що контролюючим органом у цій справі не заперечується факт продажу вищевказаного транспортного засобу на електронних торгах.

З акту про проведені торги від 14 квітня 2020 року складеним приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Пиць А.А. слідує, що згідно протоколу № 472272, наданого організатором торгів ДП «СЕТАМ» відбулися електроні торги з реалізації майна (лот № 411303), ціна продажу 119999,99 грн, переможцем електронних торгів визнано - ОСОБА_1 , оплату здійснено в повному обсязі (а.с.12).

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що електронні торги від 14 квітня 2020 року, на яких позивачем придбано транспортний засіб марки Renault Master, ДНЗ НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , 2012 року випуску, білого кольору, об`єм двигуна- 2299 м.куб., проводились відповідно до Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі Порядок № 2831/5).

Згідно п. 1 Розділу І Порядку реалізації арештованого майна, електронні торги продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до п. 8 Розділу X Порядку № 2831, акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно та є підставою для подальшого оформлення переможцем торгів права власності на придбане нерухоме майно.

Пунктом 9 Розділу X Порядку № 2831 встановлено, що у разі придбання рухомого майна акт про проведені електронні торги є підставою для отримання майна у зберігача. Зазначений акт підтверджує виникнення права власності у особи, що придбала рухоме майно.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на електронних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця учасника електронних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення таких торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином.

Таким чином, відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та 6 статті 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 ЦК України).

Судом першої інстанції вірно встановлено, що електронні торги по лоту 411303 з продажу транспортного засобу марки Renault Master, ДНЗ НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , 2012 року випуску, білого кольору, об`єм двигуна 2299 см.куб. відбулись згідно вимог чинного законодавства.

Як наслідок, транспортний засіб Renault Master, ДНЗ НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , 2012 року випуску, білого кольору, який 14 квітня 2020 року шляхом електронних торгів придбав позивач, є власністю позивача, який у спірних правовідносинах є добросовісним набувачем транспортного засобу.

Колегія суддів зазначає, що ОСОБА_1 набув на електронних торгах у власність вищевказаний транспортний засіб у відповідності до вимог чинного законодавства, що не заперечується контролюючим органом та не спростовано жодними належними, допустимими та достатніми доказами.

Посилання скаржника в апеляційній скарзі як на підставу скасування оскаржуваного рішення на статтю 31 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» та пункту 93.4 статті 93 Податкового кодексу України є необрунтованими, оскільки вказані норми не є релевантними до спірних правовідносин.

Доводи скаржника про те, що позовну заяву у цій справі слід розглядати в порядку цивільного судочинства є необгрунтованими, оскільки, виходячи із суб`єктного складу сторін та предмету спору, позовні вимоги у цій справі не виникають із цивільних правовідносин, відсутній спір про право власності на транспортний засіб, крім того, ні Публічне акціонерне товариство «Креді Агріколь Банк», ні ФОП ОСОБА_2 не є учасиками справи.

Колегія суддів також враховує рішення Європейського Суду з прав людини по справах «Чахал проти Об`єднаного Королівства», «Пономарьов проти України», «Кудла проти Польщі», у яких суд вказав на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом.

Стаття 13 Конвенції вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності «небезпідставної заяви» за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Засіб захисту, що вимагається зазначеною статтею повинен бути ефективним як у законі, так і на практиці, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави.

Таким чином, ефективний засіб правого захисту у розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату.

Згідно з правовою позицією Конституційного Суду України, правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (рішення КСУ від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 та від 02 листопада 2004 року № 15-рп/2004.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що належним і достатнім способом захисту права позивача у цій справі є скасування податкової застави накладеної 20 серпня 2019 року реєстратором Головного управління ДПС у Львівській області Гроцькою В..А. на транспортний засіб марки Renault Master, ДНЗ: НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 ; 2012 року випуску, білого кольору, об`єм двигуна 2299 см. куб., дизель та зобов`язання Головного управління ДПС у Львівській області звільнити автомобіль марки Renault Master, ДНЗ НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , 2012 року випуску, білого кольору з податкової застави.

Колегія суддів також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Також згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ч. 1 ст. 321, ст. 322, ст. 325 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2021 року у справі № 380/10223/21 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання до Верховного Суду касаційної скарги.

Головуючий суддя О. Б. Заверуха
судді О. О. Большакова
В. В. Ніколін
Повне судове рішення складено 29 листопада 2022 року.