Справа № 200/12281/19-а
Суддя: Кононенко З.О.
Дата ухвалення: 2022-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

01 грудня 2022 р.Справа № 200/12281/19-а

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Кононенко З.О.,

Суддів: Мінаєвої О.М. , Калиновського В.А. ,

розглянувши матеріали адміністративної справи за апеляційною скаргою Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, як відокремленого підрозділу ДПС на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03.12.2019 по справі № 200/12281/19-а за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Східенерго" до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, як відокремленого підрозділу ДПС про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 03 грудня 2019 року задоволено адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Східенерго" до Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

На зазначене рішення суду Офісом великих платників податків ДФС подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Першого апеляційного адміністративного суду від 30 січня 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху.

Ухвалою Першого апеляційного адміністративного суду від 03 березня 2020 року апеляційну скаргу повернуто скаржнику.

15 липня 2020 року Офісом ВПП ДПС повторно подано апеляційну скаргу у цій справі.

Постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 13 жовтня 2020 року рішення суду першої інстанції скасовано та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 21 липня 2021 року суд допустив заміну відповідача у справі з Офісу ВПП ДПС на Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків, як відокремлений підрозділ ДПС, задовольнив частково касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Східенерго", скасував постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 13 жовтня 2020 року, а справу направлено на новий судовий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Першого апеляційного адміністративного суду від 31 серпня 2021 року закрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, як відокремленого підрозділу ДПС на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03 грудня 2019 року у справі №200/12281/19-а, як помилково відкрите.

Постановою Верховного Суду від 23 грудня 2021 року ухвалу Першого апеляційного адміністративного суду від 31.08.2021 року скасовано, справу направлено до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Розпорядженням голови Першого апеляційного адміністративного суду від 18.01.2022 року, відповідно до ст. 29 ЗУ "Про судоустрій і статус суддів" від 02.06.2016 № 1402-VІІІ, у зв`язку з неможливістю утворити новий склад суду для розгляду справи № 200/12281/19-а після задоволення заяв про самовідвід суддів та необхідністю передачі даної справи на розгляд до іншого адміністративного суду, на виконання п. 4 ч. 1, ч. 7 ст. 29 з метою дотримання правил підсудності, вирішено передати до Другого апеляційного адміністративного суду, як найбільш територіально наближеного, адміністративну справу № 200/12281/19-а за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Східенерго" до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, як відокремленого підрозділу ДПС про визнання протиправним та скасування податкового-повідомлення-рішення.

Відповідно до витягу з протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями Другого апеляційного адміністративного суду від 20.01.2022 року по справі №200/12281/19-а визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Кононенко З.О., судді: Калиновський В.А., Мінаєва О.М.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 21.01.2022 року прийнято до свого провадження адміністративну справу за апеляційною скаргою Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, як відокремленого підрозділу ДПС на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03.12.2019 по справі № 200/12281/19-а за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Східенерго" до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, як відокремленого підрозділу ДПС про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення призначити до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні на 24.02.2022 о 10:15 год. в приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у залі судових засідань № 6.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 введено воєнний стан в Україні.

Розпорядженням Другого апеляційного адміністративного суду №2.2-08/5 від 24.02.2022 року "Щодо здійснення заходів по евакуації та збереження справ" зобов`язано здійснити вивезення всіх судових справ, насамперед у першу чергу тих, що перебувають у провадженні суддів; вміст серверів скопіювати на переносні носії та вивезти їх за першої можливості (в т.ч. сервери з кадровою, бухгалтерською інформацією та інші переносні носії з відповідною інформацією); вивезти особові справи та трудові книжки суддів і працівників апарату суду; вивезти прилади з електронними цифровими підписами суддів і працівників апарату суду, які знаходяться у приміщенні суду. З метою запобігання пошкодженню документи на паперових носіях, що підлягають перевезенню, щільно укладати у картонні коробки, ящики, пакунки чи інші засоби зберігання. Вивезення судових справ, документів, носіїв, приладів (зазначених у пункті першому цього розпорядження) здійснити у бомбосховище чи інше доступне безпечне місце, в якому буде забезпечено їх схоронність. За наявності ризику для життя чи здоров`я працівників суду для здійснення вивезення, - перемістити не вивезені судові справи, документи, носії, прилади (зазначених у пункті першому цього розпорядження) у бомбосховище або інше безпечне місце, де буде забезпечено їх схоронність.

Рішенням зборів суддів Другого апеляційного адміністративного суду "Про особливості роботи Другого апеляційного адміністративного суду в період воєнного стану" №6 від 14.04.2022 зазначено, що у зв`язку з проведенням бойових дій на території Харківської області, робота суду та організація процесу відправлення правосуддя значно ускладнено, оскільки питання безпеки та здоров`я людей є пріоритетним. На підставі викладеного, з урахуванням попереднього онлайн-голосування суддів від 03.03.2022, обмежено доступ до приміщень Другого апеляційного адміністративного суду, без особливого дозволу голови або керівника апарату суду, крім працівників Служби судової охорони. Тимчасово обмежено приймання, реєстрацію вхідної та відправку вихідної кореспонденції судом. Розгляд судових справ та матеріалів, виготовлення повних текстів судових рішень, відправка судових рішень до Єдиного державного реєстру судових рішень, надсилання сторонам у справах процесуальних документів Другим апеляційним адміністративним судом відкладено на інші дати та буде здійснюватися з урахуванням ситуації, що склалась та вирішено, що об`єктивних підстав відсутня можливість зміни умов роботи Другого апеляційного адміністративного суду, а саме: скасування обмеженого доступу до приміщень Другого апеляційного адміністративного суду, без особливого дозволу голови або керівника апарату суду, крім працівників Служби судової охорони; повного відновлення приймання, реєстрації вхідної та відправки вихідної кореспонденції судом; відновлення розгляду судових справ та матеріалів, виготовлення повних текстів судових рішень, відправка судових рішень до Єдиного державного реєстру судових рішень, надсилання сторонам у справах процесуальних документів Другим апеляційним адміністративним судом. Керівнику апарату суду вжити заходів щодо переведення доступних працівників на дистанційну роботу та забезпечення організаційних та технічних умов роботи суду.

Рішенням зборів суддів Другого апеляційного адміністративного суду "Про особливості роботи Другого апеляційного адміністративного суду в період воєнного стану" №7 від 16.05.2022 вирішено розпочати організаційні заходи суду щодо відновлення процесу відправлення правосуддя, який був вимушено тимчасово обмежений, у зв`язку з проведенням бойових дій на території Харківської області, а саме поступове вирішення питань щодо розгляду справ в порядку письмового провадження та процесуальних питань, в яких не вимагається призначення судового засідання, та за наявності можливості інших справ та питань. Визначити умови роботи суддів та працівників апарату суду, виходячи з індивідуальних обставин безпосередньо на робочому місці в приміщенні суду, дистанційно тощо. Працівники апарату суду, що залучаються до роботи, визначаються наказом керівника апарату суду. Доручити керівнику апарату суду з урахуванням значної кількості евакуйованих працівників, вжити організаційних, технічних та інших заходів для забезпечення можливості працівниками суду виконувати визначену роботу, у тому числі забезпечення обробки організаційно-розпорядчих та процесуальних документів, роботи в автоматизованій системі документообігу суду тощо.

Рішенням зборів суддів Другого апеляційного адміністративного суду "Про особливості роботи Другого апеляційного адміністративного суду в період воєнного стану" №10 від 30.06.2022 зазначено, що у зв`язку з проведення бойових дій у Харківському регіоні, постійним оповіщенням сигналу повітряної тривоги про небезпеку авіаційних та артилерійських ударів, перебоями у роботі систем електропостачання та Інтернету, з метою недопущення випадків загрози життю та безпеці відвідувачів і працівників суду, тимчасово обмежено призначення та проведення відкритих судових засідань, в тому числі в режимі відеоконференцзв`язку та вирішено вважати неможливим відновлення проведення відкритих судових засідань, в тому числі в режимі відеоконференцзв`язку зважаючи на ситуацію в Харківському регіоні на теперішній час.

Рішенням зборів суддів Другого апеляційного адміністративного суду від 21.09.2022 № 11 "Про відновлення проведення судових засідань в режимі ВКЗ в Другому апеляційному адміністративному суді в період воєнного стану" відновлено проведення судових засідань в режимі відеоконференцзв`язку.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 13.10.2022 року в задоволенні клопотання Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, як відокремленого підрозділу ДПС про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовлено. Визнано неповажними вказані в клопотанні причини пропуску строку звернення із апеляційною скаргою на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03.12.2019 у справі №200/12281/19-а.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 13.10.2022 року апеляційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, як відокремленого підрозділу ДПС на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03.12.2019 по справі № 200/12281/19-а за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Східенерго" до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, як відокремленого підрозділу ДПС про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишено без руху. Надано Східному міжрегіональному управлінню ДПС по роботі з великими платниками податків, як відокремленому підрозділу ДПС строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

22.11.2022 року від представника Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, як відокремленого підрозділу ДПС за вх № 24268/22 надійшло клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обгрунтування вказаного клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03.12.2019 року, відповідач повторно зазначає, що вперше апеляційну скаргу було подано в строки, передбачені на апеляційне оскарження, але у зв`язку з тимчасовою відсутністю коштів, апеляційна скарга була повернута, а тому наявні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження. Та вважає, що суб`єкт владних повноважень до своїх процесуальних прав та обов`язків ставиться сумлінно та добросовісно.

Колегія суддів, перевіривши доводи клопотання відповідача про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та матеріали справи, вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти шостий, сьомий частини п`ятої цієї статті).

Згідно ч. 1 ст. 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій. Отже, строк має бути пропущено виключно з поважних причин.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

При вирішенні питання про поновлення строку суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого КАС України строку апеляційного оскарження до дати звернення з апеляційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої апеляційної скарги/відмови у відкритті апеляційного провадження за вперше поданою апеляційною скаргою до дати повторного звернення з апеляційною скаргою.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження, а також належного оформлення апеляційної скарги.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження скаржник зазначає про відсутність можливості сплати судового збору внаслідок відсутності на рахунку коштів.

Однак, колегія суддів зазначає, що неналежне фінансування податкового органу з боку державного бюджету не свідчать про поважність підстав пропуску строку апеляційного оскарження, оскільки особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, а тому обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень не є об`єктивними та непереборними підставами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження та реалізувати своє право щодо оскарження без порушення порядку здійснення такої процесуальної дії.

При цьому, відповідачем не надано доказів, що підтверджують неможливість сплати судовий збір в період з подання апеляційної скарги вперше до подання апеляційної скарги вдруге.

Строк для подання апеляційної скарги може бути поновлений тільки тоді, коли причина пропуску строку оскарження є достатньо поважною і підтверджується відповідними документами.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 19.06.2001 року справі Креуз проти Польщі право на суд не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Органи доходів і зборів є державними органами, що здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, тобто суб`єктами, що реалізують свою владну компетенцію.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 Інші поточні платежі, розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

У пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини Лелас проти Хорватії суд зверну увагу на те, що держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

У справі Рисовський проти України Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що …у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб….

Тобто, виходячи з принципу належного урядування, державні органи загалом, і орган доходів і зборів зокрема, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

А отже, довготривала процедура погодження та сплати судового збору, не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та, як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Неусунення своєчасно недоліків апеляційної скарги, яка подана первинно, не є поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження, що неодноразово висловлювалося в ухвалах Верховного Суду.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав визнавати поважними причини пропуску відповідачем процесуального строку, встановленого законом, на апеляційне оскарження вищеозначеного судового рішення, оскільки заявником не надано доказів, які би безспірно посвідчили цю обставину.

Тобто, відсутність фінансування та несвоєчасна сплата судового збору не можуть бути визнані такими обставинами, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Аналогічна правова позиція вкладена в постановах Верховного Суду: від 08.07.2019 р. у справі № 825/1916/15-а, від 12.08.2021 р. у справі №826/14733/18, від 06.08.2021 року у справі №640/5229/19. Згідно із ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Крім того, колегія суддів вказує, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 28.04.2021 року по справі № 640/3393/19 дійшла висновку про те, що усунення певних недоліків скарги (у тому числі й удруге поданої після повернення), не пов`язаних з дотриманням процесуальних строків, як от сплата судового збору, за відсутності підстав для поновлення строку подання скарги однаково виключає можливість відкриття апеляційного провадження за такою скаргою.

Колегія суддів зауважує про те, що скаржник в своєму клопотанні жодним чином не визначився з приводу наявності об`єктивних причин, які обумовили неможливість подання апеляційної скарги на судове рішення у період часу з 03.03.2020 року (тобто з часу прийняття Першим апеляційним адміністративним судом ухвали про повернення первинної апеляційної скарги) до 02.07.2020 року (тобто до дати звернення до суду з повторною апеляційною скаргою).

Суд апеляційної інстанції зауважує, що право на оскарження судового рішення обмежене встановленим у законі строком на апеляційне оскарження, покликаним на дотримання принципу правової визначеності як одного з елементів верховенства права, та має дисциплінувати суб`єктів адміністративного судочинства.

Жодних інших належних та допустимих доказів, які б підтверджували поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження, скаржником не надано, немає таких доказів і в матеріалах справи.

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про відсутність встановлених законом підстав для поновлення процесуального строку для подання апеляційної скарги, отже підстави для відкриття апеляційного провадження були відсутні.

Разом з цим, як вбачається з матеріалів справи апеляційне провадження у справі №200/12281/19-а за апеляційною скаргою Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, як відокремлений підрозділ ДПС на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03 грудня 2019 року було відкрито ухвалою Першого апеляційного адміністративного суду від 19 серпня 2020 року.

Отже, як наслідок відкриття апеляційного провадження ухвалою Першого апеляційного адміністративного суду від 19 серпня 2020 року є помилковим.

Колегія суддів вважає за необхідне окремо наголосити, що суд апеляційної інстанції закриваючи провадження як помилково відкрите та вказуючи на те, що «у разі апеляційного перегляду оскаржуваного рішення, суд апеляційної інстанції буде діяти не як «суд встановлений законом» в розумінні статті 6 Конвенції та прецедентної практики Європейського суду з прав людини», не навів доводів, які б свідчили, що у випадку перегляду рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції діяв би не як «суд встановлений законом».

При цьому процесуальне законодавство дає можливість суду діяти на власний розсуд при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду, однак суд зобов`язаний обґрунтувати підстави прийняття відповідного рішення.

Отже, колегія суддів вважає, що в ухвалі Першого апеляційного адміністративного суду від 19 серпня 2020 року про відкриття апеляційного провадження у справі не наведено жодної підстави для поновлення строку звернення до суду з апеляційною скаргою. Однак таке процесуальне правопорушення не може свідчити про розгляд справи не «судом встановленим законом», що виключає можливість закриття провадження як помилково відкритого з таким мотивуванням.

Окрім того, колегія суддів звертає увагу на частину четверту статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Так, ця норма регулює правила поведінки суду першої інстанції у випадку, коли суд після відкриття провадження дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску був передчасним.

Водночас, частина четверта статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України не поширює свою дію на суд апеляційної інстанції, проте колегія суддів вважає, що в даному випадку може бути застосована у зв`язку з вимогами частини шостої статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону).

Так, частиною 4 статті 123 Кодексу передбачено, що якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Прийняття рішення про поновлення строку на апеляційне оскарження можливе виключно при наявності однієї підстави - існування поважних, документально підтверджених причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

У даному випадку представником відповідача наявності такої підстави не доведено, а висновок колегії суддів про наявність підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, наведений в ухвалі від 19.08.2020р., є передчасним.

Таким чином, на підставі викладеного у сукупності та враховуючи, що на даному етапі суд апеляційної інстанції позбавлений можливості для застосування положень п.4 ч.1 ст.299 КАС України та відмовити у відкритті апеляційного провадження у справі, тому, по аналогії з наслідками встановлення пропуску строку звернення до суду після відкриття провадження у справі, колегія суддів вважає за можливе застосувати до спірних правовідносин положення частини 4 статті 123 КАС України та залишити без розгляду подану апеляційну скаргу.

Керуючись ст.ст. 3, 7, 123, 295, 305, 311, 321, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України , суд -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, як відокремленого підрозділу ДПС про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовити.

Визнати неповажними вказані в клопотанні причини пропуску строку звернення із апеляційною скаргою на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03.12.2019 у справі №200/12281/19-а.

Апеляційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, як відокремленого підрозділу ДПС на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03 грудня 2019 року у справі №200/12281/19-а, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий суддя Кононенко З.О.
Судді Мінаєва О.М. Калиновський В.А.