Справа № 420/13432/22
Суддя: Єфіменко К.С.
Дата ухвалення: 2022-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Єфіменка К.С., розглянувши в письмовому провадженні у порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області Одеське районне управління №1 (вул. Єврейська, 12, м.Одеса, 65000) про визнання протиправним та скасування наказу № 736 Головного управління Національної поліції в Одеській області Одеське районне управлiння №1 вiд 25.08.2022 року про притягнення до дисциплінарноп вiдповiдальностi працiвникiв вiддiлу поліції №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області, а саме в частині 2 оголошення догани слідчому відділення ВП №2 ОРУП №21 ГУНП в Одеській області старшому лейтенанту поліції Аркуші В.О.,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області Одеське районне управління №1 за результатом якого позивач просить:

визнати протиправними та скасувати наказ начальника полковника поліції Головного управлiння Національної поліції в Одеській області Одеське районне управлiння № 1 Бойко М. вiд 25.08.2022 року за № 736 про притягнення до дисциплінарної відповідальностi працівників відділу поліції № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області, а саме в частині 2 оголошення догани слідчому слідчого вiддiлення ВП № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідачем проведено службове розслідування з порушенням норм чинного законодавства, а зокрема не надано позивачу можливості надати пояснення та ознайомитися з матеріалами службового розслідування, а тому висновок за результатом службового розслідування є необґрунтованим, а наказ від 25.08.2022 року за № 736 є незаконним.

Ухвалою суду від 27.09.2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (ст.262 КАС України).

До суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній позовні вимоги не визнає та просить відмовити в їх задоволенні, зазначивши, що оскаржуваний наказ прийнято на підставі висновку службового розслідування, яке проведено відповідно до норм чинного законодавства, а обґрунтування адміністративного позову є надуманими та необґрунтованими і не підтверджуються належними доказами.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, відзиву на позовну заяву, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст. 72-79 КАС України, судом встановлено наступні факти та обставини.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходить службу на посаді слідчого слідчого відділу поліції № 2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області у званні старшого лейтенанта поліції.

29.08.2022 року слідчому слідчого відділення ВП №2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області старшому лейтенанту поліції Аркуші В.О. вручено наказ № 736 від 25.08.2022 року підписаний Начальником ГУНП в Одеській області Одеського районного управління поліції № 1 ОСОБА_2 про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників відділу поліції № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області.

У вищезазначеному наказі №736 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції №ГУНП 1 в Одеській області» вказано, що на підставі доповідної записки відділу поліції №2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області від 26.07.2022 № 60.2-4219 за фактом виявлених недоліків викладених у рапорт старшого інспектора чергового чергової частини сектору моніторингу відділу поліції №2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області капітана поліції Євгена Багріна, про несвоєчасний виїзд слідчо-оперативної групи відділу поліції № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області на повідомлення про кримінальне правопорушення, яке мало місце 21.07.2022, відповідно до статей 14 та 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 № 2337-VIII, Порядку проведення службових розслідувань у На поліції України. затвердженого наказом МВС від 07 листопада 2018 № 893, зареєстрованим У Міністерстві юстиції України від 28 листопада 2018 за № 1355/32807, наказом Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП В Одеській області від 08.08.2022 № 641 призначено службове розслідування.

Дисциплінарною комісією встановлено, що згідно отриманих пояснень факт порушення вимог наказу МВС України від 27.04.2020 № 357 «Про затвердження Інструкції з організації реагування на заяви тa повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Нації поліції України», підтвердився.

Під час проведення службового розслідування слідчий слідчого відділення відділу поліції №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області старшим лейтенантом поліції Аркушою Владиславом Олександровичем пояснень стосовно даної події не надано, про що було складений акт, а також від поліцейських, стосовно яких проводиться службове розслідування, ніякі клопотання, скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування, а також рапорти щодо ознайомлення з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування та прийняття участі у розгляді справи на відкритому засіданнi дисциплінарної комiсiї, не надходили.

Вказаним наказом, зокрема, за порушення вимог пункту 1 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» № 580-VIII від 02.07.201; підпункту 1) п.3 розділу ГХ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, що виразилось у несвоєчасному прибутті на виклик слідчо-оперативної групи відділу поліції № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області, не сприяв проведенню службового розслідування, вчиняв перепони, постійно ухилявся від надання пояснень, щодо обставин, які мали Місце 21.07.2022, під час несення служби у слідчо-оперативній групі, слідчому слідчого відділення відділу поліції № 2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 , оголошено догану.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, ч. 2 ст. 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про національну поліцію» від 02.07.2015р. № 580-VIII (далі - Закон України № 580-VIII).

Відповідно до ст.3 Закону № 580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з ч.1 ст.17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно з ч.1 ст.18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний, зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Згідно ч.ч.1,2 ст.19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Разом з тим, Дисциплінарний статут Національної поліції України затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018р. №2337-VIII, визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно ст.11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно із ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначене му порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно ст.14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Згідно ч.1 ст.16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

За змістом ч.2 ст.16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, у разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Судом встановлено, що службове розслідування призначене наказом ОРУП №1 ГУНП в Одеській області від 08.08.2022 року №641 «Про призначення службового розслідування», тобто вимоги ст.16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України відповідачем дотримано.

На підставі вказаного наказу проведено службове розслідування та 18.08.2022р. затверджено висновок службового розслідування за фактом несвоєчасного виїзду 21.07.2022 слідчо- оперативної групи ВП № 2 Оруп № 1 ГУНП в Одеськiй області на повідомлення про кримінальне правопорушення.

Вказаним висновком, зокрема, встановлено, що 21.07.2022 року надійшов рапорт старшого інспектора чергового чергової служби сектору моніторингу ВП № 2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області капітана поліції Євгена Багріна, про несвоєчасний й виїзд слідчо-оперативної групи на повідомлення про кримінальне правопорушення, а саме: біля 17:45 години до чергової частини вiддiлу поліції №2 ОРУП №1 ГУНП В Одеській області надійшло повідомлення про крадіжку електросамокату за адресою: АДРЕСА_2 , старшим інспектором черговим чергової частини сектору моніторингу ВП № 2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській областi Багріним Є. було здійснено телефонний дзвінок слідчому слідчо-оперативноп групи слідчого відділення ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 , однак останній вийшов на виклик для виїзду СОГ лише об 18 год.05 хв.

На підставі висновку службового розслідування за фактом несвоєчасного виїзду 21.07.2022 слідчо- оперативної групи ВП № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеськiй області на повідомлення про кримінальне правопорушення прийнято наказ начальника полковника поліції Головного управлiння Національної поліції в Одеській області Одеське районне управлiння № 1 Бойко М. вiд 25.08.2022 року за № 736 про притягнення до дисциплінарної відповідальностi працівників відділу поліції № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області, а саме в частині 2 оголошення догани слідчому слідчого вiддiлення ВП № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 .

Згідно ч.ч.1-2 ст.21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

З огляду на викладене передбачені Дисциплінарним статутом Національної поліції України строки дотримані.

Статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; користуватися правничою допомогою.

Як вбачається з матеріалів справи, починаючи з 08.08.2022 року позивачу неодноразово повідомлялось про необхідність надання пояснень до 10.08.2022 року, крім того 09.08.2022 року позивачу була надана на ознайомлення копія наказу про призначення службового розслідування, що підтверджується рапортом Інспектору сектору моніторингу ВП № 2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області майора поліції Ганни ВИЖГА від 12.08.2022року.

Таким чином вимоги ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України відповідачем дотримано.

Щодо суті порушення позивача, судом встановлено, що 21.07.2022 року на добове чергування в якості старшого інспектора - чергового чергової частини сектору і відділу поліції № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області заступив капітан поліції Багрін Є.В., в якості iнспектора - чергового чергової частини сектору моніторингу вiддiлу поліції №2 Оруп №1 ГУНП в Одеській областi капрал поліції Марукян В.М., СОГ у складі слідчого СВ ВП № 2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області старшого лейтенанта поліції Аркуші В.О., o/y СКП ВП № 2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , ДОП ВП № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області лейтенант поліції Шпіндіцька О.С., о/у СКП ВП № 2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області майор поліції ОСОБА_4 , відповідальний від керівництва заступник начальника СКП ВП № 2 ОРУП №1 капітан поліції Бовтенко Д.Г.

Близько о 17:30 год. до чергової силу поліції № 2 ОРУП №1 ГУНП В Одеській області надійшло повідомлення від гр. ОСОБА_5 щодо виявлення крадіжки електросамокату за адресою: АДРЕСА_2 . Відомості внесені до ІТС ІПНП ЄО № 18122 вiд 21.07.2022.

Під час надходження повідомлення службовий автомобіль чергової частини ВП № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області здійснював виїзд з відповідальним від керівництва по перевірці поліцейських станцій, водію було надано вказівку повернутись до відділу поліції для виїзду на виклик, який повернувся о 17.45 год., після чого було здійснено телефонні дзвінки членам наряду СОГ про необхідність виїзду на місце події, слідчого слідчо оперативної групи слідчого відділення ВП № 2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 було проінформовано о 17.45 год., однак останній вийшов на виклик для виїзду СОГ лише об 18 год.05 хв., у зв`язку з чим виїзд СОГ був здійснений понад 35 хв.

Вчинення вищевказаного дисциплінарного проступку позивачем підтверджується наступними доказами:

рапортом старшого інспектора чергового чергової частини сектору моніторингу відділу поліції № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області заступив капітана поліції ОСОБА_6 вiд 21.07.2022 року, який безпосередньо надавав вказівку щодо виїзду СОГ та його поясненнями від 11.08.2022 року;

рапортом заступника начальника СКП ВП № 2 ОРУП №1 капітана поліції Бовтенко Д.Г. від 21.07.2022 року, який у той день заступив на чергування в якостi вiдповiдального вiд керівництва ВП № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області та його поясненнями від 13.08.2022 року;

роздруківкою з інформаційно комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», в якій зазначено про скоєння крадіжки самоката.

Суд зазначає, що час реагування СОГ на виклик передбачений Інструкцією з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357 (далі - Інструкція).

Так, у відповідності до підпункту 2 пункту 1 розділу X Інструкції працівникам та поліцейським, що перебувають у складі СОГ, у разі отримання від диспетчера (оперативного чергового) за допомогою планшетного пристрою або іншим шляхом завдання про здійснення реагування на правопорушення або подію, необхідно негайно виїхати на місце події. Рекомендований час збору до виїзду для основних і додаткових СОГ при чергуванні за місцем розташування пiдроздiлу - до 5 хвилин; при перебуванні за місцем проживання (відповідно до пункту 15 розділу ХIII цієї Інструкції) - до 20 хвилин.

Поняття оперативного реагування зазначеного в пункті 2 розділу І Інструкції, яке полягає у скоординованих діях чергової служби, нарядів патрульної поліції, ГРПП та інших нарядів, спрямовані на організацію невідкладного прибуття працівників поліції до заявника або на вказане місце події з метою припинення правопорушення, установлення особи Ta затримання ймовірного правопорушника, збереження слідів правопорушення, а також надання допомоги потерпілим особам у межах повноважень поліції.

Дії позивача які виразилися в затриманні виїзду СОГ ВП №2 ОРУП №1 ГУНП В Одеській області 21.07.2022 року на місце події із пропуском встановленого Інструкцією часу, не можуть розцінюватись як такі, які спрямовані на організацію оперативного реагування, оскільки втрачається сама оперативність.

Зміст положень Дисциплінарного статуту свідчить про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

В той же час, за Дисциплінарним статутом, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, які свідчать про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського.

Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Таким чином, службове розслідування - це комплекс заходів, які здійснюються в межах відомчої компетенції з метою уточнення причин та умов, що сприяли вчиненню дисциплінарного проступку, встановлення ступеня вини особи, яка його вчинила.

Суд зазначає, що мета службового розслідування полягає в тому, щоб повністю, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника і його ставлення до вчиненого.

З огляду на викладене службове розслідування проведено відповідно до норм чинного законодавства, у строк передбачений Дисциплінарним статутом та з встановленням всіх обставин дисциплінарного проступку, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.

Згідно зі ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно положень ст.75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень ст.76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідно до ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що не підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Розглянувши клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, суд робить висновок про відмову у його задоволенні, виходячи з наступного.

Відповідно до частин першої, другої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Аналіз наведених норм права вказує, що будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження, за винятком справ, зазначених у частині четвертій статті 257 КАС України.

Частиною четвертою статті 257 КАС України визначено перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Так, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

- щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

- щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

- щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, частиною четвертою статті 12 КАС України встановлено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

- щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

- щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

- щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»;

- щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Вищенаведений перелік справ, які належить розглядати виключно у порядку загального позовного провадження, визначений частиною четвертою статті 12 та частиною четвертою статті 257 КАС України, є вичерпним, а отже будь-які інші справи, у спорах, не встановлених цим переліком можуть розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини третьої статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: - значення справи для сторін; - обраний позивачем спосіб захисту; - категорію та складність справи; - обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; - кількість сторін та інших учасників справи; - чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; - думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Ознайомившись із матеріалами справи, суд зазначає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають переходу до розгляду за правилами загального позовного провадження для повного та всебічного встановлення обставин справи. Більше того, не виклик сторін в засідання не позбавляє їх права надавати докази та висловлювати свою позицію письмово.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 241-246, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні клопотання відповідача про проведення судового засідання в порядку загального позовного провадження з викликом сторін - відмовити.

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області Одеське районне управління №1 (вул. Єврейська, 12, м.Одеса, 65000) про визнання протиправним та скасування наказу № 736 Головного управління Національної поліції в Одеській області Одеське районне управлiння №1 вiд 25.08.2022 року про притягнення до дисциплінарноп вiдповiдальностi працiвникiв вiддiлу поліції №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області, а саме в частині 2 оголошення догани слідчому відділення ВП №2 ОРУП №21 ГУНП в Одеській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в місячний строк з дня отримання повного тексту судового рішення, в порядку п.15.5 Перехідних положень КАС України.

Суддя К.С. Єфіменко

.