Справа № 520/9915/22
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2022-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

28 листопада 2022 р. справа № 520/9915/22
Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (, вул. Жон Мироносиць, 5, м. Харків, 61002) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 03.06.2022 року № 296 в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 14.06.2022 року № 289о/с в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби;

- поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора слідчого відділення відділу поліції №1 Ізюмського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області з 14.06.2022 року;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 середньомісячне грошове забезпечення (заробіток) за час вимушеного прогулу;

- звернути до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді інспектора слідчого відділення відділу поліції №1 Ізюмського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області;

- звернути до негайного виконання рішення суду в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 середньомісячного грошового забезпечення (заробітку) за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст.171 КАС України, суд дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 16.11.2022 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, залишено без руху та запропоновано позивачу з метою усунення недоліків позовної заяви:

- надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати інші поважні підстави для поновлення строку, з наданням до суду відповідних доказів;

- надати до суду докази ознайомлення позивача з наказом про звільнення 18.10.2022 року;

- надати до суду докази на підтвердження факту, що позивач з моменту видання наказів до 18.10.2022 року не отримував оскаржувані накази засобами електронної комунікації.

28.11.2022 року представником позивача, на виконання ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 16.11.2022 року надіслано до суду заяву про поновлення строку звернення до суду. В обґрунтування позивач зазначив, що позивач не має можливості надати докази отримання витягу з наказу 18.10.2022 року. Також представник позивача зазначив, що позивач заперечує отримання оскаржуваних наказів засобами електронної комунікації з моменту їх видання до 18.10.2022 р. Також, за твердженнями представника позивача, частиною 5 ст. 122 КАС України визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк. При цьому будь-яких виключень із цієї норми КАС України не містить. Будь-які зміни чи доповнення до ч. 5. ст. 122 КАС України у зв`язку з прийняттям Законом України № 2131-ХІ від 24.03.2022 р. не вносились. Служба в Національній поліції України є публічною службою. Після отримання витягу з наказу позивач мав знайти адвоката та зустрітись з ним. Договір на надання правової допомоги укладений позивачем з адвокатом 25.10.2022 р. 26.10.2022 р. до ГУНП у Харківській області був надісланий адвокатський запит про надання матеріалів дисциплінарної справи. Відповідь на запит від 02.11.2022 р. отримана 07.11.2022 р. на електронну пошту, тобто після спливу 15-денного строку на подання позову, встановленого ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту національної поліції України. За таких обставин представник позивача вважає, що вивчення матеріалів дисциплінарної справи, складання та надсилання позовної заяви до суду протягом 6 днів не є безпідставним зволіканням, з огляду на що просить суд поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду з позовом про скасування наказів Головного управління Національної поліції у Харківській області № 289 о/с від 14.06.2022 р. та 03.06.2022 р. № 296.

Згідно ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина третя статті 122 КАС України).

За приписами ч.4 ст.31 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року №2337-VIII, поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

З огляду на наведене, в даному випадку застосовуються саме норми спеціального законодавства, тобто положення Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України".

Таким чином початок перебігу строку позовної давності розпочинається з моменту ознайомлення позивача з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

У адміністративному позові зазначено, що позивач ознайомився з наказом про звільнення 18.10.2022 року, однак доказів на підтвердження вказаного факту до суду не надано.

Окремо суд зазначає, що представник позивача зазначив у клопотанні, що позов поданий до суду на 27-й день після отримання позивачем витягу з наказу про звільнення зі служби.

Суд критично відноситься до посилань представника позивача у заяві про поновлення строку звернення до суду, що поважною підставою пропущення строку звернення до суду є надіслання адвокатського запиту, отримання матеріалів службового розслідування та їх вивчення, оскільки КАС України передбачає, зокрема, можливість звернення до суду з відповідною заявою про витребування доказів, як перед відкриттям провадження у справі, так і після цього. Тобто дії представника позивача по отриманню доказової бази могли відбуватись в межах своєчасно поданого адміністративного позову.

Також суд зазначає, що за приписами ст.30 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року №2337-VIII, у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника. Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації. Доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею.

Судом було запропоновано надати до суду докази, що позивач не отримував засобами електронної комунікації оскаржуваних наказів про застосування дисциплінарного стягнення та його реалізацію раніше за 18.10.2022 року. Такими доказами могли слугувати скріншоти з електронної скрині позивача або з мобільного телефону, адреси та номери яких були в наявності у відповідача та за допомогою яких відповідач мав можливість ознайомити позивача з оскаржуваними наказами.

Таким чином, в межах даної справи строк на оскарження спірного наказу починається, виходячи з тверджень представника позивача у адміністративному позові, з 18.10.2022, а кінцевим терміном для звернення з позовною заявою є 02.11.2022 року.

З додатків до адміністративного позову вбачається, що адміністративний позов датований 13.11.2022 року та позовна заява з додатками були зареєстровані в суді 14.11.2022 року представником позивача, тобто з пропущенням 15-денного строку з моменту ознайомлення з оскаржуваним наказом та його отримання позивачем.

Суд зазначає, що доказів наявності об`єктивних і непереборних обставин, які перешкоджали позивачу своєчасно звернутися до суду з адміністративним позовом в більш коротші строки, матеріали справи не містять.

Суд враховує, що законодавче обмеження строку протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25 січня 2000 року, пункт 33).

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову, апеляційної, касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права щодо оскарження дій, рішень, бездіяльності суб`єкта владних повноважень в порядку та у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення з поважних причин.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у своїй постанові від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17.

Таким чином, наведені у заяві про усунення недоліків підстави пропуску строку суд визнає неповажними, оскільки позивачем не доведено, що вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову. Наведені факти не свідчать про поважність пропущення строку звернення до суду з адміністративним позовом. Підстави, вказані позивачем у заяві, визнаються судом неповажними.

Частиною 2 статті 123 КАС України передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п.9 ч.4 ст.169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином позовна заява підлягає поверненню.

Згідно з положеннями ч.5, 6, 8 ст.169 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.5, 123, 169, 256, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання позивача про визнання поважними причини пропуску та поновлення процесуального строку для звернення до суду.

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (, вул. Жон Мироносиць, 5, м. Харків, 61002) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, з урахуванням приписів п.3 Прикінцевих положень КАС України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Біленський О.О.