Справа № 380/21346/21
Суддя: Гавдик Зіновій Володимирович
Дата ухвалення: 2022-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 листопада 2022 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд, головуючий суддя Гавдик З.В., секретар судового засідання Раєнко О.В., розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу № 380/21346/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Галтрансопт» до Головного управління Держгеокадастру України у Львівській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Львівської міської ради про визнання протиправними дій, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Галтрансопт» звернулося до Львівського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Головного управління Держгеокадастру України у Львівській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Львівської міської ради, в якому просив:

- Визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Львівській області (79019 м. Львів, пр. В.Чорновола, 4, ) щодо застосування при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки по вул. Механічна, 2 у м. Львові (кадастровий номер :08:002:0040) в якості складових сукупного коефіцієнту КмЗ локальних коефіцієнтів «місцезнаходження земельної ділянки в зоні магістралей підвищеного містоформуючого значення» - 1,10 і «земельна ділянка знаходиться у зоні історичного ландшафту, що охороняється» - 1,07, та незастосування інженерно-інфраструктурних факторів - «земельна ділянка примикає до вулиці без твердого покриття» - 0,95 і «земельна ділянка не забезпечена централізованим теплопостачанням» - 0,95.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у вересні 2020 року товариство звернулося до ГУ Держгеокадастру у Львівській області із запитом щодо отримання витягу із технічної документації про нормативно грошову оцінку зазначеної земельної ділянки. У відповідь, ТОВ «Галтрансопт» отримало витяг №1384 від 05.10.2020 із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки по вул. Механічна, 2, кадастровий номер :08:002:0040, сформований відділом у місті Львові ГУ Держгеокадастру у Львівській області, згідно якого НГО даної земельної ділянки склала 3823400,40 грн.

Із вказаного витягу вбачається, що при визначенні нормативно грошової оцінки зазначеної земельної ділянки органом Держгеокадастру застосовано сукупний коефіцієнт місцезнаходження земельної ділянки КмЗ із значенням 1,00045. При цьому, в порушення вимог Додатку 9 до «Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів», затвердженого наказом Мінагрополітики України №489 від 25.11.2016, у відповідній графі витягу не зазначено локальних коефіцієнтів на місцезнаходження земельної ділянки, а лише їх сукупний коефіцієнт КмЗ.

Протягом декількох місяців товариство неодноразово зверталося до органів Держгеокадастру із численними запитами і скаргами стосовно з`ясування питання обґрунтування значень сукупного коефіцієнту місцезнаходження земельної ділянки КмЗ та його складових (локальних коефіцієнтів місцезнаходження).

Однак, лише 13.05.2021 Державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру на чергову скаргу товариства від 19.04.2021 листом-відповіддю за №28-28-0.222- 5577/2-21 позивачу було повідомлено, що за інформацією відповідача для земельної ділянки з кадастровим номером :08:002:0040, зокрема, «..сукупний коефіцієнт КмЗ становить 1,00045 згідно добутків локальних коефіцієнтів.»

Отже, з огляду на дійсне розташування земельної ділянки, фактично Держгеокадастр посилаючись на відповідача офіційно підтвердив, що при розрахунку для неї сукупного коефіцієнту місцезнаходження КмЗ, його органом неправильно застосовано підвищуючі локальні коефіцієнти.

Разом з тим, відповідач проігнорував та не застосував понижуючі локальні коефіцієнти хоча товариство у своїх зверненнях до відповідача, зокрема, від 28.01.2021 і від 05.04.2021, зазначало про необхідність застосування таких понижуючих коефіцієнтів.

Крім того, Львівською міською радою надіслано позивачу копії витягів №1364 від 02.10.2020 і №1172 від 14.05.2021 із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки по вул. Механічна, 2, які також містять неправильне значення 1,00045 сукупного коефіцієнту місцезнаходження земельної ділянки КмЗ і, відповідно, неправильне значення НГО земельної ділянки, що безпосередньо впливає на розмір належних до сплати орендних платежів за користування нею, чим зумовлено звернення позивача до суду для захисту своїх прав.

Представник позивача в судове засідання не прибув, подав суду заяву про розгляд справи без його участі.

Відповідач проти позову заперечив з підставі, що нормативна грошова оцінка землі проводиться в обов`язковому порядку для визначення розміру орендної плати за землі комунальної та державної форм власності. При цьому, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, затверджується

рішенням відповідної сільської, селищної чи міської ради. Таке рішення офіційно

оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року.

Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Львова розроблена ДП «Діпромісто» та затверджена ухвалою Львівської міської ради № 631 від 30.06.2016 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова», введена у дію з 01.01.2017, якою затверджено нормативну грошову оцінки земельних ділянок, розташованих в межах міста Львова. Дане рішення є чинним; його законність не оскаржувалась, у встановленому порядку воно не скасоване.

Витяг з технічної документації є документом, який оформлюється за результатом проведення нормативної грошової оцінки та відображає дані стосовно окремої земельної ділянки. Тобто витяг складається на основі розрахованих у встановленому порядку показників (коефіцієнтів), які визначені у технічній документації, що затверджується рішенням відповідної сільської, селищної або міської ради.

Також слід зазначити, що витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок формується автоматично за допомогою програмного комплексу «Teren-Gis», значення коефіцієнтів, застосованих при розрахунку та видачі витягу внесені в програмний комплекс на підставі технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова.

Оскарження даних витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, які внесені на підставі затвердженої у встановленому порядку технічної документації з землеустрою в період чинності такої документації, є неможливим. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не є рішенням суб`єкта владних повноважень, в даному випадку Головного управління Держгеокадастру у Львівській області (нормативно-правовим або індивідуальним актом у розумінні статті 4 КАС України), відтак, не може бути предметом судового оскарження.

Витяг з технічної документації про грошову оцінку землі не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, а лише носить інформаційний характер.

Представник відповідача в судовому засідання позовні вимоги заперечила, надала суду додаткові докази та документи, просила суд розглянути справи в порядку письмового провадження.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 246 КАС України, суд зазначає, що ухвалою суду від 26.10.2022 року відмовлено в зупиненні провадження у справі. Ухвалою суду від 26.10.2022 відмовлено у призначенні судової експертизи та зупинення провадження у справі. Ухвалою суду від 26.10.2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Судом встановлені наступні обставини:

Позовними вимогами по суті у даному спорі є визнання протиправними дій щодо застосування при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки по вул. Механічна, 2 у м. Львові (кадастровий номер :08:002:0040) в якості складових сукупного коефіцієнту КмЗ локальних коефіцієнтів «місцезнаходження земельної ділянки в зоні магістралей підвищеного містоформуючого значення» - 1,10 і «земельна ділянка знаходиться у зоні історичного ландшафту, що охороняється» - 1,07, та незастосування інженерно-інфраструктурних факторів - «земельна ділянка примикає до вулиці без твердого покриття» - 0,95 і «земельна ділянка не забезпечена централізованим теплопостачанням» - 0,95.

З матеріалів справи вбачається, що у вересні 2020 року ТОВ «Галтрансопт» звернулося до ГУ Держгеокадастру у Львівській області із запитом щодо отримання витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки земельної ділянки на вул. Механічній, 2. У відповідь отримало витяг № 1384 від 05 жовтня 2020 року із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки по вул. Механічна, 2, кадастровий номер :08:002:0040, сформований відділом у місті Львові ГУ Держгеокадастру у Львівській області, згідно якого нормативна грошова оцінка даної земельної ділянки склала 3823400,40 грн. Із вказаного витягу слідує, що при визначенні нормативної грошової оцінки зазначеної земельної ділянки органом Держгеокадастру застосовано сукупний коефіцієнт місцезнаходження земельної ділянки КмЗ із значенням 1,00045.

13 травня 2021 року Державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру на скаргу від 19 квітня 2021 року листом-відповіддю за № 28-28-0.222- 5577/2-21 повідомлено, для земельної ділянки з кадастровим номером :08:002:0040 «..сукупний коефіцієнт КмЗ становить 1,00045 згідно добутків локальних коефіцієнтів, а саме: у зоні магістралей підвищеного містоформуючого значення - 1,1; у зоні історичного ландшафту, що охороняється -1,07 та місцезнаходження земельної ділянки у санітарно-захисній зоні - 0,85 відповідно до Технічної документації».

Зміст спірних правовідносин полягає в тому, що позивач вважає протиправними дії відповідача щодо застосування при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки по вул. Механічна, 2 у м. Львові (кадастровий номер :08:002:0040) в якості складових сукупного коефіцієнту КмЗ, не відповідних на його думку, локальних коефіцієнтів.

Судом не враховуються аргументи наведені позивачем про протиправність спірних дій з наступних підстав згідно встановлених судом обставин та вимог законодавства:

Згідно із ст. 5 Закону України «Про оцінку земель» від 11 грудня 2003 року

№ 1378-IV (далі Закон № 1378-IV, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема, для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Згідно із ст. 20 цього ж Закону, за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Згідно із ч. 1, ст. 23 цього ж Закону, технічна документація з бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації.

Згідно із ч. 1, ст. 23 цього ж Закону, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру.

Згідно із п. 3 Розділу І Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів затвердженого наказом Мінагрополітики України № 489 від 25 листопада 2016 року (далі Порядок № 489), інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани територій, відомості Державного земельного кадастру, дані інвентаризації земель та державної статистичної звітності.

Згідно з п. 6 Розділу ІІ Порядку № 489, коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км), обумовлюється трьома групами рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру і обчислюється за формулою: Км=Км1*Км2*Км3, де Км1 - регіональний коефіцієнт, який характеризує залежність рентного доходу від місцеположення населеного пункту у загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва і розселення; Км2 - зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економіко-планувальної зони); Км3 - локальний коефіцієнт, який враховує місце розташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони.

Вихідними даними для обчислення коефіцієнта Км є затверджені матеріали Генеральної схеми планування території України, схем планування території Автономної Республіки Крим та областей, генеральні плани населених пунктів у частині, яка характеризує існуючий стан населеного пункту.

Значення коефіцієнтів установлюються за результатами пофакторних оцінок кожної групи з урахуванням питомої ваги рентоутворювальних факторів у формуванні загального рентного доходу в межах населеного пункту та його економіко-планувальних зон.

Згідно із абз.2-3 п. 10 Розділу ІІ Порядку № 489, значення коефіцієнта Км3 визначається щодо кожного населеного пункту, виходячи з його особливостей. Значення локального коефіцієнта для окремої земельної ділянки можливо встановлювати на основі визначення частки площі, яку займає цей фактор на земельній ділянці. Встановлення частки площі здійснюється переважно шляхом використання ГІС-технологій та електронних цифрових карт масштабу не менше ніж 1:10000 - для міст з чисельністю населення понад 100 тис. осіб, та 1:5000 - для інших населених пунктів.

Для обчислення Км3 враховуються локальні фактори, наведені в додатку 7, при цьому добуток пофакторних оцінок не має бути нижче 0,50 і вище 1,50.

Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Львова розроблена ДП «Діпромісто» та затверджена ухвалою Львівської міської ради № 631 від 30 червня 2016 року «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Львова», введена в дію з 01 січня 2017 року.

Згідно з п. 5 вказаної технічної документації, розробником визначено 23 локальних фактори, які можуть вплинути на загальне значення коефіцієнту Км3, яким відповідають певні значення підвищуючих або понижуючих коефіцієнтів.

Позивач вважає протиправними дії відповідача щодо застосування при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки по вул. Механічна, 2 у м. Львові (кадастровий номер :08:002:0040) в якості складових сукупного коефіцієнту КмЗ локальних коефіцієнтів «місцезнаходження земельної ділянки в зоні магістралей підвищеного містоформуючого значення» - 1,10 і «земельна ділянка знаходиться у зоні історичного ландшафту, що охороняється» - 1,07, та незастосування інженерно-інфраструктурних факторів - «земельна ділянка примикає до вулиці без твердого покриття» - 0,95 і «земельна ділянка не забезпечена централізованим теплопостачанням» - 0,95.

Позивач в позові зазначив, що нормативна грошова оцінка земель населених пунктів здійснюється згідно «Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів», затвердженої постановою КМ України № 213 від 23.03.1995 зі змінами та доповненнями, за формулою:

Цн = В х Нп : Нк х Кф х Км, де:

Цн - нормативна грошова оцінка квадратного метра земельної ділянки (у гривнях);

В - витрати на освоєння та облаштування території в розрахунку на квадратний метр (у гривнях);

Нп - норма прибутку (6%);

Нк - норма капіталізації (3%);

Кф - коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (під житлову та громадську забудову, для промисловості, транспорту тощо);

Км - коефіцієнт, який характеризує місцерозташування земельної ділянки.

Коефіцієнт, який характеризує місцеположення земельної ділянки (Км), обчислюється за формулою: Км = Кмі х Км2 х КмЗ, де

Кмі - коефіцієнт, який характеризує регіональні фактори місцеположення земельної ділянки;

Км2 - коефіцієнт, який характеризує зональні фактори місцеположення земельної ділянки в межах населених пунктів;

КмЗ - коефіцієнт, який характеризує локальні фактори місцеположення земельної ділянки за територіально-планувальними, інженерно-геологічними, історико-культурними, природно-ландшафтними, санітарно-гігієнічними умовами та рівнем облаштування території.

Згідно із п. 2 вказаної Методики, інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани території, відомості Державного земельного кадастру, інвентаризації земель та державної статистичної звітності.

Механізм нормативної грошової оцінки земельних ділянок населених пунктів регламентований Порядком, згідно із п. 6 якого коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км), обумовлюється трьома групами рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру і обчислюється за формулою:

Км = Кмі х Км2 х КмЗ, де

Кмі - регіональний коефіцієнт, який характеризує залежність рентного доходу від місцеположення населеного пункту у загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва і розселення;

Км2 - зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економіко-планувальної зони);

КмЗ - локальний коефіцієнт, який враховує місце розташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони.

Вихідними даними для обчислення коефіцієнта Км є затверджені матеріали Генеральної схеми планування території України, схем планування території Автономної Республіки Крим та областей, генеральні плани населених пунктів у частині, яка характеризує існуючий стан населеного пункту.

Значення коефіцієнтів установлюються за результатами пофакторних оцінок кожної групи з урахуванням питомої ваги рентоутворювальних факторів у формуванні загального рентного доходу в межах населеного пункту та його економіко-планувальних зон.

У відповідності до п.п. 7-10 Порядку, вартість одного квадратного метра земельної ділянки певного функціонального використання (Цн) визначається з урахуванням територіально-планувальних, інженерно-геологічних, історико-культурних, природно- ландшафтних, санітарно-гігієнічних та інженерно-інфраструктурних особливостей місця її розташування в межах економіко-планувальної зони за формулою:

Цн = Цнм х Км2 х Кф х КмЗ,

де Цнм - середня (базова) вартість одного квадратного метра земель населеного пункту (грн/м2).

Значення коефіцієнта КмЗ визначається щодо кожного населеного пункту, виходячи з його особливостей. Значення локального коефіцієнта для окремої земельної ділянки можливо встановлювати на основі визначення частки площі, яку займає певний фактор на земельній ділянці.

Також позивач вказує, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Львова розроблена ДП «Діпромісто» та затверджена ухвалою Львівської міської ради №631 від 30.06.2016 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова»; введена у дію з 01.01.2017.

Згідно із п. 5 зазначеної технічної документації, розробником виявлено 23 локальних фактори, які можуть вплинути на загальне значення коефіцієнту КмЗ, яким відповідають певні значення підвищуючих або понижуючих коефіцієнтів.

Згідно листа Держгеокадастру від 13.05.2021, за інформацією відповідача для земельної ділянки з кадастровим номером :08:002:0040 сукупний коефіцієнт КмЗ становить 1,00045 згідно добутків локальних коефіцієнтів, а саме: «у зоні магістралей підвищеного містоформувального значення» - 1,1; «у зоні історичного ландшафту, що охороняється» - 1,07 та «місцезнаходження земельної ділянки у санітарно-захисній зоні» - 0,85.

На думку позивача, застосування відповідачем при визначенні сукупного коефіцієнту КмЗ у витягах із ТД про НТО земельної ділянки з кадастровим номером :08:002:0040 по вул. Механічній, 2 у м. Львові локальних коефіцієнтів «у зоні магістралей підвищеного містоформуючого значення» та «у зоні історичного ландшафту, що охороняється» є неправомірним, оскільки, відстань від земельної ділянки до магістральної вулиці Богдана Хмельницького перевищує нормативну (500 м), що передбачена п.п. 5.8, 5.10, 10.7.2 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» та додатком Е.5 (обов`язковим) до нього (що підтверджується графічними матеріалами від 29.01.2021, виконаними розробником проекту землеустрою щодо відведення даної земельної ділянки ФОП ОСОБА_1 ), по-друге, - дана земельна ділянка не перебуває у зоні історичного ландшафту, що охороняється відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини».

Відповідачем по суті вказані аргументи позивача не спростовані, відповідач по суті заперечень на адміністративний позов вказав про те, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Львова розроблена ДП «Діпромісто» та затверджена ухвалою Львівської міської ради № 631 від 30.06.2016 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова», введена у дію з 01.01.2017, якою затверджено нормативну грошову оцінки земельних ділянок, розташованих в межах міста Львова.

Витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок формується автоматично за допомогою програмного комплексу «Teren-Gis», значення коефіцієнтів, застосованих при розрахунку та видачі витягу внесені в програмний комплекс на підставі технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Львова.

При прийнятті рішення судом враховується наступне:

Нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.

Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Визначальною особливістю нормативного акта є його спрямованість на врегулювання відносин множинної кількості суб`єктів відповідних правовідносин - двох чи більше учасників певного виду відносин. Тобто об`єктом правового регулювання є встановлення загальних правил поведінки між декількома суб`єктами, що беруть на себе права чи обов`язки, що призводить до виникнення, зміни чи припинення відповідних правовідносин. Адресата юридичних приписів нормативного акта неможливо чітко ідентифікувати, оскільки ним потенційно може бути кожна особа, що зацікавлена у реалізації свого суб`єктивного права або охоронюваного законом інтересу.

Тим часом ненормативні акти мають своїм предметом вплив на чітко визначеного суб`єкта права, якому надаються певні права або на якого покладається певні обов`язки. І об`єктом правового регулювання тут виступає потреба закріплення певної суб`єктивної волі щодо конкретної особи, що зумовлює виникнення певних змін у правовому статусі цієї особи. Тож адресат юридичних приписів ненормативного акта завжди чітко визначений, і залежно від обставин, ініціатором його видання може бути як адресат, так і видавник відповідного акта.

Відповідно витяг з технічної документації про грошову оцінку землі не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, а лише носить інформаційний характер.

Вчинення дій щодо застосування у витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки певного коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки належить до повноважень відповідача. Тобто, такі дії є частиною процесу реалізації повноважень, наданих відповідачу чинним законодавством, а саме повноважень щодо визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок. Результатом реалізації цих повноважень є затвердження відповідною сільською, селищною, міською радою виготовленої технічної документації нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів, яке породжує юридичні наслідки для позивача, як платника податків, оскільки нормативна грошова оцінка земельних ділянок є базою оподаткування земельним податком, тоді як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки є тільки засобом (підставою) для встановлення такої оцінки.

Перевірка, аналіз та оцінка технічної документації нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а саме витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки на предмет його відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи, входить до компетенції Держгеокадастру та територіальні органи Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

Суд звертає увагу на те, що оскаржуючи дії відповідача щодо застосування у витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки конкретного коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки та не застосування іншого, позивач фактично оскаржує зміст витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, тоді як оформлення такого витягу та його змістове наповнення належить до виключної компетенції відповідача.

Чинним законодавством установлено форму здійснення контролю за достовірністю і правильністю відомостей, що викладені у витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки і такий контроль здійснюється під час проведення державної експертизи землевпорядної документації.

У зв`язку із цим суд вважає, що позивач у цій справі обрав неналежний спосіб захисту своїх прав, оскільки визнання протиправними дій відповідача щодо застосування у витягу не тих на думку позивача локальних коефіцієнтів, не змінить фактичне значення коефіцієнта, що застосований під час здійснення нормативної грошової оцінки землі, так само як і самого значення нормативної грошової оцінки землі, оскільки правомірність застосування саме такого коефіцієнта перевіряється (підтверджується або спростовується) під час проведення державної експертизи землевпорядної документації, а не судом.

Слід зазначити, що належним способом захисту в цій справі є оскарження рішення органу місцевого самоврядування, яким затверджено технічну документацію щодо нормативної грошової оцінки землі, або оскарження дій відповідача щодо застосування при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки відповідних локальних коефіцієнтів, з якими позивач не погоджується, після застосування процедури спростування висновків державної експертизи, яка проводиться в позасудовому порядку.

Аналогічна позиція у подібних правовідносинах викладена у постановах Верховного Суду, від 15 липня 2021 року у справі №817/1800/17, від 27 листопада 2018 у справі № 817/1819/17 та від 17 жовтня 2019 року у справі № 817/1814/17.

Також суд враховує положення Висновку N 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява N 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява N 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява N 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

З цих же по суті підстав, судом не враховуються аргументи позивача та враховуються заперечення відповідача.

Відповідно позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню повністю.

Оскільки судом відмовлено у задоволенні позовних вимог відповідно до положень статті 139 КАС України відсутні підстави для розподілу судових витрат.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 262- 263, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Галтрансопт» (79024, м. Львів, вул. Механічна, 2) до Головного управління Держгеокадастру України у Львівській області (79019, м. Львів, пр. В.Чорновола, 4), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Львівської міської ради (79006, м. Львів, пл. Ринок, 1) про визнання протиправними дій,- відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене за правилами, встановленими ст. ст. 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно, з урахуванням положень підп.15.5 п.15 розд. VII «Перехідні положення» цього Кодексу.

Рішення складено у повному обсязі 01.12.2022 року.

Суддя Гавдик З.В.