Справа № 216/346/22
Суддя: КУЗНЕЦОВ Р. О.
Дата ухвалення: 2022-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 216/346/22
Провадження № 2-а/216/37/22
РІШЕННЯ

іменем України

11 листопада 2022 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Кузнецова Р.О.,

за участю:

секретаря судового засідання Гулковського О.С.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Починка В.В.,

представника відповідача Красіна І.Л., який брав участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської митниці Держмитслужби про скасування постанови про порушення митних правил,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з адміністративним позовом. Позовні вимоги обґрунтовані тими обставинами, що постановою в.о. першого заступника начальника Дніпровської митниці Сьоміна П.А. її було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 346511,88 грн за ст. 485 МК України, за те, що вона, будучі агентом з митного оформлення вантажів та товарів ТОВ «МЕТЕНЕРГОМАШ», яка діяла на підставі договору № 5252 від 02.11.2010, укладеного Публічним акціонерним товариством «АрселорМіталл Кривий Ріг» з Товариством з обмеженою відповідальністю «МЕТЕНЕРГОМАШ», маючи всі документи для правильної класифікації товару: коносамент від 27.08.2021 №KNODE2108320, інвойс від 16.08.2021 №TG210816Q, пакувальний лист від 16.08.2021, сертифікат про походження №21C4129B0008/00056, в тому числі лист постачальника товару, в якому зазначено, що переміщуваний товар є фурменним холодильником і є частиною фурменого приладу, у графі 31 митної декларації №UA110090/2021/707120 описала його як теплообмінник холодильник фурменний, та у графі 33 вказаної вище митної декларації, заявила код товару згідно з УКТЗЕД зі ставною ввізного мита в розмірі 0%. Таким чином, ОСОБА_1 , з метою неправомірного зменшення розміру митних платежів, заявила в митній декларації №UA110090/2021/707120 неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД, що призвело до зменшення розміру митних платежів на 115503,96 грн, чим вчинила порушення митних правил, передбачених ст. 485 Митного кодексу України. 18.11.2021 на вказану постанову на підставі ст. 529 МК України до Дніпровської митниці було подано скаргу. За результатами розгляду скаргу залишено без задоволення, а рішення про визначення коду товару - без змін. Посилаючись на неправомірність винесеної постанови та заявляючи вимоги про їх скасування та закриття провадження у справі про порушення митних правил, позивач посилалась на те, що сам факт неправильного визначення коду товару згідно УКТЗЕД в митній декларації не становить склад порушення митних правил, передбаченого ст.485 МК України. Нею не було заявлено у митній декларації неправдивих відомостей або подано документи з неправдивими відомостями. Зі вказаним правопорушенням вона не згодна, вважає що митницею невірно визначено код УКТЗЕД, назву та функціональне призначення цих товарів. Крім того, в порушення вимог ч. 1 ст. 525 МК України, справа про адміністративне правопорушення була розглянута з грубим порушенням термінів розгляду, встановлених законом, адже посадова особа повинна була розглянути дану справу в п`ятнадцятиденний термін, а по факту справа була розглянута 12.01.2022, тобто через 80 днів після складення адміністративного протоколу, що на 65 днів перевищує термін встановлений законом.Позивачем подано адміністративний позов до Дніпропетровського окружного адміністративного суду про скасування рішення про визначення коду товару №KT-UA-2021. За таких обставин, позивач просила суд: визнати незаконною та скасувати постанову Дніпровської митниці Держмитслужби у справі про порушення митних правил №0328/11000/21 від 12.01.2022 за ч. 1 ст. 485 Митного кодексу України відносно ОСОБА_1 , а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

Позивач та її представник у судовому засіданні на задоволенні позовних вимог наполягали.

Представник відповідача, яка взяла участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, заперечував проти задоволення позову, посилаючись на обставини, викладені в письмовому відзиві, а саме: ОСОБА_1 , маючи всі документи для правильної класифікації товару: коносамент від 27.08.2021 №KNODE2108320, інвойс від 16.08.2021 №TG210816Q, пакувальний лист від 16.08.2021, сертифікат про проходження №21С4129В0008/00056, в тому числі лист постачальника товару, в якому зазначено, що переміщуваний товар є фурменним холодильником і є частиною фурменного приладу, у графі 31 митної декларації №UA110090/2021/707120 описала його як теплообмінник холодильник фурменний, та у графі 33 вказаної вище митної декларації, заявила код товару згідно з УКТЗЕД зі ставкою ввізного мита в розмірі 0%. Таким чином, позивач, з метою неправомірного зменшення розміру митних платежів, заявила в митній декларації неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД, що призвело до зменшення розміру митних платежів на 115503,96 грн. А тому, представник відповідача вважає, що вина ОСОБА_1 повністю доведена матеріалами справи про порушення митних правил, а постанова Дніпровської митниці винесена на законних підставах.

Позивач надала письмову відповідь на відзив та зазначила, що постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.07.2022 позов ОСОБА_1 про скасування рішення про визначення коду товару №KT-UA-2021 від 21.10.2021 задоволено, рішення суду набрало законної сили. Вказана обставина, на думку позивача, свідчить про те, що твердження відповідача про наявність у позивача документів і інформації для однозначного віднесення товарів до правильного коду , є безпідставним та хибним і підтвердженням цьому є скасування адміністративним судом рішення митниці про визначення коду товару.

Суд, вислухавши сторони, дослідивши матеріали, встановив наступне.

02.11.2010 між ТОВ «МЕТЕНЕРГОМАШ» та ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» укладено договір №5252, згідно з яким виконавець ТОВ «МЕТЕНЕРГОМАШ» зобов`язався за дорученнями замовника ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» здійснювати операції, пов`язані з декларуванням та митним оформленням товарів замовника.

18.10.2021 позивач подала до Дніпровської митниці Держмитслужби електронну митну декларацію №UA110090/2021/707120 типу ІМ40ДЕ, якою заявила до митного оформлення імпортовані ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» товар: «теплообмінники: холодильник фурменний тип Ф-6/BLUST FURNACE TUYERE» та у графі 33 вказаної вище митної декларації, заявила код товару згідно з УКТЗЕД зі ставною ввізного мита в розмірі 0%.

19.10.202021 для вирішення питання щодо правильності класифікації задекларованого у вказаній митниці декларації товару, до спеціалізованого підрозділу Дніпровської митниці направлено відповідний запит №707120/КТ/90.

Відповідно до рішення про визначення коду товару від 20.10.2021 №КТ-UA-2021 ввезений товар являє собою «фурма доменної печі/ BLUST FURNACE TUYERE 42 штуки. Матеріал мідний сплав», класифікується за кодом УКТЗЕД та обкладається ввізним митом у розмірі 2% від вартості товару.

12.01.2022 постановою в.о. першого заступника начальника Дніпровської митниці Сьоміна П.А. ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 346511,88 грн за ст. 485 МК України, за те, що вона, будучі агентом з митного оформлення вантажів та товарів ТОВ «МЕТЕНЕРГОМАШ», яка діяла на підставі договору № 5252 від 02.11.2010, укладеного публічним акціонерним товариством «АрселорМіталл Кривий Ріг» з товариством з обмеженою відповідальністю «МЕТЕНЕРГОМАШ», маючи всі документи для правильної класифікації товару: коносамент від 27.08.2021 №KNODE2108320, інвойс від 16.08.2021 №TG210816Q, пакувальний лист від 16.08.2021, сертифікат про походження №21C4129B0008/00056, в тому числі лист постачальника товару, в якому зазначено, що переміщуваний товар є фурменним холодильником і є частиною фурменого приладу, у графі 31 митної декларації №UA110090/2021/707120 описала його як теплообмінник холодильник фурменний, та у графі 33 вказаної вище митної декларації, заявила код товару згідно з УКТЗЕД зі ставною ввізного мита в розмірі 0%. Таким чином, ОСОБА_1 , з метою неправомірного зменшення розміру митних платежів, заявила в митній декларації №UA110090/2021/707120 неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД, що призвело до зменшення розміру митних платежів на 115503,96 грн, чим вчинила порушення митних правил, передбачених ст. 485 Митного кодексу України.

Не погоджуючись з рішенням про визначення коду товару від 20.10.2021 №КТ-UA-2021, прийнятими відділом класифікації товарів Дніпровської митниці Держмитслужби, ТОВ «МЕТЕНЕРГОМАШ» подало на них скаргу (вих. №94 від 18.11.2021). Проте, листом «Про розгляд скарги» Дніпровська митниця Держмитслужби повідомила позивача про те, що вказане рішення про визначення коду товару прийняте відповідно до вимог чинного законодавства та підстави для їх скасування відсутні, тому залишила скаргу без задоволення, а рішення про визначення коду товару - без змін.

Не погодившись з рішенням про визначення коду товару, прийнятим Дніпровською митницею товариство з обмеженою відповідальністю «МЕТЕНЕРГОМАШ» звернулось з позовом до Дніпропетровського окружного адміністративного суду, у якому просив визнати протиправними та скасувати Рішення про визначення коду товару, прийняте відділом класифікації товарів Дніпровської митниці Держмитслужби.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.07.2022 у справі №160/350/22 позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «МЕТЕНЕРГОМАШ» до Дніпровської митниці, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, на стороні позивача - публічне акціонерне товариство «АрселорМіталл Кривий Ріг» про скасування рішень - задоволено. Визнано протиправними та скасовано рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2021 та №КТ-UA-2021 від 20.10.2021, прийняті Дніпровською митницею.

Відповідно до ч. 1 ст. 488 МК України, провадження у справі про порушення митних правил вважається розпочатим з моменту складення протоколу про порушення митних правил.

Відповідно до ч. 2 ст. 486 МК України, провадження у справі про порушення митних правил включає в себе виконання процесуальних дій, зазначених у статті 508 цього Кодексу, розгляд справи, винесення постанови та її перегляд у зв`язку з оскарженням.

Тобто враховуючи вищенаведені положення, виконання процесуальних дій та розгляд справи є окремими стадіями провадження. Стаття 525 МК України стосується тільки розгляду справи посадовою особою митного органу.

Відповідно до ч. 1 ст. 467 МК України, якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються митними органами або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення.

Таким чином, не знайшли свого підтвердження доводи позивача щодо порушення відповідачем норм процесуального права.

Також відповідно до ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС), завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Стаття 69 КАС України, визначає, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі. Суд може запропонувати надати додаткові докази або витребувати додаткові докази за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, або з власної ініціативи.

Згідно зі ст. 79 КАС України письмовими доказами є документи (у тому числі електронні документи), акти, листи, телеграми, будь-які інші письмові записи, що містять в собі відомості про обставини, які мають значення для справи.

Згідно зі ст. 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. Митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, зокрема, відповідно до п. 5 ч. 8 вказаної статті: найменування, звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар.

Статтею 266 МК України передбачено обов`язки, права та відповідальність декларанта або уповноваженої ним особи. Так, частиною 1 вказаної статті передбачено, що декларант зобов`язаний здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом, та надати митному органу передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей і сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 264 МК України з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації. Крім того, у ч. 4 ст. 266 МК України зазначено, що у разі самостійного декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення декларантом передбачену цим Кодексом відповідальність за вчинення порушення митних правил у повному обсязі несе декларант.

Об`єктивна сторона правопорушення, відповідальність за яке встановлено статтею 485 МК України, полягає у заявлені в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Диспозиція цієї статті передбачає спеціальну протиправну мету дій декларанта щодо заявлення неправдивих відомостей - неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру.

При цьому подані до митного оформлення товаросупровідні документи достатньо повно підтверджують відсутність у позивача умислу на вчинення передбаченого ст. 485 МК України порушення митних правил.

Верховний Суд здійснює правовий аналіз ст. 485 МК України стосовно накладення штрафу за заявлення в митній декларації неправдивих відомостей необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД у сукупності зі ст. 69 МК України, що передбачає звільнення від накладення штрафів у зв`язку із помилковою класифікацією товарів, якщо випадок такої класифікації є складним.

Відповідно до ч. 5 ст. 69 МК України, випадок визнається складним, якщо у процесі контролю у митних органів виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, що потребують додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

У той же час, навіть у складному випадку, штраф може бути накладено на керівника, однак лише за умови, якщо декларант при митному оформленні подавав недостовірні документи, недостовірну інформацію та/або не всю наявну в нього інформацію (ч. 6 ст. 69 МКУ).

У своїх рішеннях Верховний Суд при дослідженні питання чи був випадок класифікації складним та чи правомірне накладення штрафу звертає увагу, якщо митні органи самостійно не могли визначити код товару, а для класифікації товару проводилося лабораторне дослідження, то сам факт необхідності проведення такого дослідження свідчить про те, що випадок класифікації є складним.

Тобто, сам по собі факт невірного зазначення коду товару згідно з УКТЗЕД не становить склад правопорушення згідно з статтею 485 Митного кодексу України.

Вказана правова позиція знаходить своє підтвердження у постанові Верховного Суду від 14 серпня 2018 року у справі № №640/19665/16-а, у якій митні органи самостійно не могли визначити код товару, оскільки правильне визначення коду товару залежало від його характеристик, які не можна було визначити візуально. Верховний Суд постановив, що оскільки лише після отримання лабораторного висновку митні органи визначили інший код, ніж той, що зазначив декларант, то випадок класифікації товару визнається складним. На основі ст. 69 МКУ Верховний Суд скасував накладення штрафу на декларанта.

Верховний Суд зазначив, що такі обставини та необхідність підтвердження рішення про код товару свідчать про складність випадку класифікації, а отже накладення штрафу є неправомірним.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 640/5082/17, а також від 08.02.2022 у справі № 761/17885/17.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Стаття 9 КУпАП визначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

За таких обставин, враховуючи те, що Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.07.2022 у справі №160/350/22 скасовано рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2021 та №КТ-UA-2021 від 20.10.2021, прийняті Дніпровською митницею, на підставі якого відповідач прийшов до висновку, що товар класифікується за кодом УКТЗЕД та обкладається ввізним митом в розмірі 2% від вартості товару, та на підставі якого було прийнято постанову у справі про порушення митних правил відносно ОСОБА_1 за ст. 485 Митного кодексу України, беручи до уваги відсутність доказів, які б підтверджували наявність складу правопорушення в діях позивача, унеможливлює притягнення ОСОБА_1 до будь-якого виду відповідальності, у зв`язку з чим, суд вважає за необхідне задовольнити вимоги в частині скасування оскаржуваної постанови.

У відповідності до ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Отже, нормами КАС України у даному випадку не передбачено право суду на визнання або не визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними (незаконними), а тому позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.

Разом з цим, право закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення належить лише органу, який розглядає таку справу, або ж суду у передбачених статтею 221 КУпАП випадках, та не відноситься до компетенції адміністративного суду, який перевіряє законність винесення суб`єктом владних повноважень постанови про притягнення до адміністративної відповідальності. На цьому наголосив Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 490/843/15-а.

Частиною першою статті 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до п.п 3.1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У зв`язку з чим, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір у розмірі 496,20 грн.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 257, 266, 486, 488 МК України,ст.ст. 247, 251, 254, 280, 283, 287-289, 293 КУпАП, ст.ст. 3, 9, 32, 71, 72, 90,139, 242, 243-246 КАС України, суд

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 до Дніпровської митниці Держмитслужби про скасування постанови про порушення митних правил задовольнити частково.

Скасувати постанову Дніпровської митниці Держмитслужби у справі про порушення митних правил №0328/11000/21 від 12.01.2022 за ч. 1 ст. 485 Митного кодексу України відносно ОСОБА_1 .

У задоволенні решти вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби на користь держави судовий збір у розмірі 496 грн 20 коп.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду через Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 246 КАС України:

-позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання (знаходження): АДРЕСА_1 ;

-відповідач: Дніпровська митниця Держмитслужби, місце реєстрації: м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, 22.

Повний текст рішення виготовлений 24 листопада 2022 року.

Суддя Р.О.КУЗНЕЦОВ