Справа № 359/575/22
Суддя: Муранова-Лесів І. В.
Дата ухвалення: 2022-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/359/68/2022
Справа № 359/575/22
У Х В А Л А

15 листопада 2022 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі

головуючого судді Муранової-Лесів І.В..

при секретарі Івковій Д.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до інспектора ВРПП Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області Мельника Миколи Володимировича, третя особа : Департамент патрульної поліції, про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення (БАВ №626943 від 18.01.2022), -

встановив:

19.01.2022 ОСОБА_1 звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом до інспектора ВРПП Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області Мельника Миколи Володимировича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії БАВ №626943 від 18.01.2022 (а.с.1,4-6).

Ухвалою від 07.02.2022 було відкрито провадження у вказаній адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено до судового розгляду (а.с.10-11).

Одночасно в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача було залучено Департамент патрульної поліції.

За змістом поданої заяви від 19.09.2022 позивач просив розглянути справу без його участі (а.с.23).

У призначені судові засідання позивач, відповідач та представник третьої особи не з`явилися.

Вирішуючи питання, щодо можливості розгляду справи за відсутності не з`явившихся учасників справи, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

житий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Пунктом 7-1 частини другої статті 255 КУпАП передбачено, що у справах про адміністративні правопорушення, розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-20 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи цих органів.

Згідно ч.3 ст. 288 КУпАП постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, можна оскаржити у вищестоячий орган (вищестоячій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що в межах спірних правовідносин, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, посадові особи відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені, у даному випадку ГУ НП в Київській області структурним підрозділом якого є Бориспільський РУП ГУ НП в Київській області, інспектором ВРРП якого працює посадова особа, яка склала оспорювану постанову.

Верховний Суд у постановах від 26.12.2019 у справі № 724/716/16 та від 17.06.2020 у справі № 127/6881/17 зазначив, що використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені центрального органу виконавчої влади», «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222-244-20 КУпАП» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Верховний Суд у вказаних справах виклав правовий висновок про те, що у справах про оскарження постанов про адміністративне правопорушення належним відповідачем у таких справах є саме орган, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Згідно до частини 5 статті 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Позивачем ГУ НП в Київській області до участі у справі в якості належного відповідача залучено не було.

Згідно з ч.ч.3,4 статті 48 КАС України суд першої інстанції, встановивши, що позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, а у випадку його незгоди - залучає як другого відповідача, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. При цьому обов`язком суду є встановлення належності відповідачів, та їх заміна у разі необхідності.

Зважаючи на вищевикладені вимоги чинного адміністративного законодавства, а також, враховуючи, що позивач ОСОБА_1 , явку якого було визнано обов`язково, у призначене судове засідання не з`явився, заяви щодо заміни відповідача (залучення співвідповідача) не подав, слід залучити Головне управління Національної поліції у Київській області (код ЄДРПОУ 40108616) в якості другого відповідача до участі у даній адміністративній справі.

Копію даної ухвали, а також копію позовної заяви направити залученому відповідач, роз`яснивши обов`язок надати відзив на позовну заяву.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 48,162 КАС України, суд, -

ухвалив:

Залучити Головне управління Національної поліції у Київській області (код ЄДРПОУ 40108616) в якості другого відповідача до участі у даній адміністративній справі №359/575/22 за позовом ОСОБА_1 до інспектора ВРПП Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області Мельника Миколи Володимировича, третя особа : Департамент патрульної поліції, про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення (БАВ №626943 від 18.01.2022).

З урахуванням положень ст.ст.159,162,163,269 КАС України відповідач має подати відзив протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання даної ухвали, а позивач протягом п`яти дня з дня отримання відзиву має право подати відповідь на відзив, які мають відповідати вимогам ч.ч.2-4 ст.162 КАС України.

Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Ухвала набирає чинності з моменту її винесення та самостійному апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Муранова-Лесів