Справа № 240/17562/22
Суддя: Окис Тетяна Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про зупинення провадження у справі

30 листопада 2022 року м. Житомир справа № 240/17562/22

категорія 111060000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Окис Т.О., розглянувши у письмовому провадженні справу за позовом Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Державної податкової служби України про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

установив:

У серпні 2022 року Фізична особа підприємець ОСОБА_1 (далі позивач, ФОП ОСОБА_1 ) звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправним дій Державної податкової служби України (далі відповідач, ДПС України) щодо невизнання звіту про суми нарахованого доходу застрахованих осіб і суми нарахованого внеску та зобов`язання відкоригувати індивідуальну картку платника податків.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2022 року відкрито спрощене провадження у справі.

Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи судом, що підтверджується доказами, які містяться в матеріалах справи.

26 вересня 2022 року на виконання вимог цієї ухвали відповідач подав відзив на позовну заяву.

За результатами вивчення наявних у справі документів, суд дійшов висновку про необхідність розгляду справи у судовому засіданні, а тому 25 жовтня 2022 року поставив відповідну ухвалу.

У судове засідання прибув представник відповідача, яка проти задоволення позову заперечувала.

Позивач у судове засідання не прибув, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

01 листопада 2022 року на електрону адресу суду надійшла заява представника позивача про відкладення розгляду справи з огляду на те, що вона перебуває за кордоном.

За результатами вивчення зазначеної заяви, суд зауважує на таке.

За приписами абзацами 23, 24 підпункту 15.17 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України. Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

У газеті «Голос України» (№168 (7668) від 04 вересня 2021 року) опубліковано оголошення Вищої ради правосуддя про створення та забезпечення функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі ЄСІТС): «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку. Зокрема, вводяться в дію процедури реєстрації, автентифікації та доступу осіб до функціонуючих підсистем (модулів) ЄСІТС (електронний кабінет). Зазначені дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі Положення), та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС.

Названим Положенням визначений порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

Так, за приписами пункту 58 розділу ІV «Перехідні положення» Положення підсистеми (модулі) ЄСІТС, вказані в розділі III цього Положення, починають функціонувати через 30 днів із дня опублікування Вищою радою правосуддя в газеті «Голос України» та на вебпорталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля).

До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає документи у справах або на офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти, з якої надійшли до суду документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом (пункт 59 Положенням).

Аналіз наведених норм, дає підстави для висновку, що з 05 жовтня 2021 року процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду не лише через підсистему «Електронний суд», а й в електронній формі, з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, за умови їхнього засвідчення кваліфікованим електронним підписом.

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 14 липня 2022 року у справі №620/10863/21.

Однак, заява представника позивача, яка надійшла на електронну адресу суду, не засвідчена кваліфікаційним електронним підписом.

Згідно із частиною 7 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Відповідно до частини 8 цієї правової норми процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Стаття 167 Кодексу адміністративного судочинства України визначає загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Частиною 1 цієї правової норми встановлено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, зокрема, інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Відповідно до частини 9 та 10 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Приписами частини 2 статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини 1 цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

З огляду на викладене, оскільки заява представника позивача про відкладення розгляду справи не скріплена електронним підписом та подана без надання доказів надсилання його копії відповідачу листом з описом вкладення, вона не може бути прийнята до розгляду і підлягає поверненню особі, яка її подала без розгляду.

Такий висновок суду узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 04 листопада 2021 року у справі №260/3564/22.

Відповідно до частини 1 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно частини 9 цієї правової норми, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відтак, 01 листопада 2022 року суд дійшов висновку про наявність підстав для продовження розгляду справи у порядку письмового провадження та зобов`язав представника відповідача надати суду додаткові пояснення щодо суті спору.

На виконання протокольної ухвали суду представником відповідача 11 та 25 листопада подані додаткові пояснення.

Також 25 листопада 2022 року представник відповідача подала клопотання про заміну відповідача.

На обґрунтування такого зазначає, що згідно Порядку обліку платників єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24 листопада 2014 року №1162, взяття на облік платників єдиного внеску здійснюється контролюючим органом за їх місцезнаходженням чи місцем проживання.

Правила ведення в податкових органах оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування визначає Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 12 січня 2021 року №5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15 березня 2021 року за №321/35943 (далі Порядок).

Пунктом 1 підрозділу 1 розділу ІІ цього Порядку закріплено, що з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються інтегровану картку платника (далі ІКП) за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно-територіальних одиниць.

ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.

Пунктом 2 цього підрозділу передбачено, що ІКП відкривається за місцезнаходженням юридичних осіб, відокремлених підрозділів юридичних осіб, місцем проживання осіб (фізичних осіб, фізичних осіб - підприємців, самозайнятих осіб) (основне місце обліку).

Аналізуючи приписи Податкового кодексу України та Положення про Державну податкову службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 березня 2019 року №227, зауважує, що функції з обліку платників податків виконують територіальні органи відповідача.

Як убачається з матеріалів справи предметом судового оскарження виступає правомірність дій контролюючого органу щодо невизнання звіту позивача про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску за формою Д5 за 2019 рік недійсним.

Згідно наведених відповідачем положень нормативно-правових актів, повноваження щодо ведення обліку стану розрахунків платників податків та зборів з державним бюджетом віднесені до функціональних обов`язків територіальних органів Державної податкової служби України.

Частиною 3 статті 48 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Положеннями частини 4 цієї правової норми також передбачено, якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача.

Отже, за результатами встановлення судом факту подання позову не до тієї особу, суд зобов`язаний запропонувати позивачу замінити первісного відповідача належним, а у випадку незгоди залучити таку особу співвідповідачем.

З огляду на викладене суд уважає за необхідне запропонувати позивачу замінити первісного відповідача ДПС України на належного Головне управління Державної податкової служби в Житомирській області, а у випадку незгоди залучити таку особу співвідповідачем.

Про прийняте рішення позивач має повідомити суд.

На момент постановлення цієї ухвали на території України указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.

Відповідно до положень пункту 31 частини 1 статті 85 Конституції України зазначений указ затверджений Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ.

Згідно із Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 16 листопада 2022 р. №2738-IX строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

З огляду на викладене, суд уважає, що виконання цієї ухвали може бути ускладнено у зв`язку з проведенням на території України військових дій, а тому потребуватиме додаткового часу, який визначити заздалегідь не уявляється за можливе.

Відповідно до положень пункту 6 частини 2 статті 236 Кодексу адміністративного судочинства України суд має право зупинити провадження у справі в разі направлення судового доручення щодо збирання доказів.

Отже, відсутня норма, яка б урегульовувала порядок дій суду у випадку необхідності надання учасникам справи часу для виконання вимоги суду про надання витребуваних документів.

Проте, відповідно до положень частини 6 статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про необхідність застосувати аналогію закону та зупинити провадження у справі на підставі пункту 6 частини 2 статті 236 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 44, 47, 48, 236, 243, 248, 250, 256, 293, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Запропонувати Фізичній особі підприємцю ОСОБА_1 замінити первісного відповідача Державну податкову службу України на належного Головне управління Державної податкової служби у Житомирській області, а у випадку незгоди залучити таку особу співвідповідачем.

Про прийняте рішення письмово повідомити суд.

Зупинити провадження в адміністративній справі № 240/17562/22 за позовом Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Державної податкової служби України про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії до дати отримання судом інформації, про прийняте Фізичною особою підприємцем ОСОБА_1 рішення щодо заміни відповідача.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в частині зупинення провадження у справі до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дати її постановлення.

Суддя Т.О. Окис