Справа № 810/4125/16
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2022-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 листопада 2022 року справа №810/4125/16

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О. за участю секретаря судового засідання Кудінової В.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення,

Суть спору: позивач ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення №337 від 09.11.2016.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 24.03.2017 адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення головного інспектору будівельного нагляду Бондаренко О.Л. №337 від 09.11.2016 року «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації».

Стягнуто судовий збір у розмірі 551,21 грн. на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 23.10.2017 апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Бондаренко Оксани Леонідівни залишено без задоволення, а постанову Київського окружного адміністративного суду від 24 березня 2017 року - без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 13.10.2020 касаційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області задоволено частково.

Постанову Київського окружного адміністративного суду від 24.03.2017 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 23.10.2017 скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Верховний Суд у постанові від 13.10.2020 вказав, що рішення щодо скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації приймається виключно органом державного архітектурно-будівельного контролю, який здійснює свої повноваження на підставах та у порядку, передбаченому Законом, а не фізичною особою, яка діє від імені та в інтересах органу, в межах покладених на неї обов`язків органом державної влади.

Поряд з цим, Державну архітектурно-будівельну інспекцію у Київській області до участі у справі в якості належного відповідача залучено не було.

Верховний Суд у постанові від 13.10.2020 зазначив, що суд першої інстанції, вирішуючи спір, пред`явлений до посадової особи, не з`ясував хто є належним відповідачем у справі та не вирішив питання про залучення до участі у справі належного відповідача чи співвідповідача.

Таким чином, повертаючи дану справу на новий розгляд до суду першої інстанції, Верховний Суд дійшов висновку, що суди порушили норми процесуального права, прийнявши рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі.

30.10.2020 матеріали адміністративної справи №810/4125/16 надійшли на адресу Київського окружного адміністративного суду та внаслідок автоматизованого розподілу були передані для розгляду головуючому судді Кушновій А.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду 04.11.2020 прийнято адміністративну справу №810/4125/16 до провадження судді Київського окружного адміністративного суду Кушнової А.О. Вирішено, що справа буде розглядатися за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 10.12.2020, витребувано докази.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду 10.12.2020 продовжено строк проведення підготовчого провадження у справі на 30 календарних днів. Відкладено підготовче засідання на 26.01.2021.

15.12.2020 на адресу суду від Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області надійшло клопотання б/н б/д про заміну відповідача головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Бондаренко О.Л. на належного відповідача - Державну архітектурно - будівельну інспекцію України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду 26.01.2021 клопотання Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про заміну відповідача на належного відповідача б/н б/д, що надійшло на адресу суду 15.12.2020, підписане представником відповідача Я. Сосюком, повернуто Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області без розгляду. Зобов`язано позивача та відповідача виконати вимоги ухвали суду від 04.11.2020 про витребування доказів у 10-денний строк з дня отримання даної ухвали. Відкладено підготовче засідання на 23.02.2021.

23.02.2021 представником позивача подано до суду клопотання про заміну первісного відповідача у даній справі - головного інспектора будівельного нагляду департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області Бондаренко О.Л. на належного - Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції України в Київській області

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду 23.02.2021 замінено первісного відповідача у даній справі - головного інспектора будівельного нагляду департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області Бондаренко О.Л. на належного - Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції України в Київській області. Відкладено підготовче засідання на 02.03.2021 у зв`язку з неявкою відповідача у підготовче судове засідання.

У підготовче судове засідання, призначене на 02.03.2021, сторони не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином та своєчасно.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду 02.03.2021 підготовче провадження було закрите, призначене судове засідання по суті на 18.03.2021.

У судове засідання у справі 18.03.2021 сторони не з`явились, про розгляд справи були сповіщені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

23.02.2021 до суду надійшло клопотання від представника позивача про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що в листопаді 2016 року він отримав рішення головного інспектора будівельного нагляду департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Бондаренко Оксани Леонідівни від 9.11.2016 року №337 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкту до експлуатації», відповідно до якого скасовані реєстрація декларації про початок виконання будівельних робіт від 05.12.2014 № КС 67 та реєстрація декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 29.12.2014 року № КС 71.

Пояснив, що вказаним рішенням встановлено, що в с.Нові Петрівці Вишгородського району Київської області виконані будівельні роботи з будівництва чотирьохквартирного житлового будинку. Будинок запроектований та будується із відхиленням від затвердженої містобудівної документації, під час перевірки у позивача відсутні вихідні дані для проектування, дані інженерних вишукувань, проектна документація стадії Проект, відстань між збудованим будинком та сусіднім будинком складає 3,2 м, чим порушено п.3.25* ДБН 360-92**, будівельні роботи з будівництва багатоквартирного будинку виконані на земельній ділянці, яка не була відведена для цієї мети, без отримання вихідних даних для проектування, без належним чином розробленої та затвердженої проектної документації, що свідчить про недостовірність даних у деклараціях № КС 67 та № КС 71. В спірному рішенні вказано, що вищевказана інформація свідчить про недостовірність даних, що в свою чергу, відповідно до ст.39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом та дає відповідачу право скасування вказаних декларацій.

Позивач стверджує, що в дійсності перевірка, на підставі якої ухвалене спірне рішення, не проводилась. Як доказ цього позивач вказує, що факти та обставини, які в спірному рішенні вважаються встановленими, неможливо встановити без проникнення в будинок та часткового розбирання його конструкцій. Так, позивач вказує на те, що в закінченому будівництвом та зовнішнім оздобленням будинку неможливо дослідити матеріал, з якого виконані фундамент, стіни, утеплювач стін, без часткового розбирання будинку. Позивач стверджує, що на момент перевірки будинок вже належав третім особам, які своєї згоди на проникнення до будинку та його часткове розбирання не давали, про факт перевірки нічого не знали. Позивач вказує на те, що про отримання згоди власника будинку на проникнення до нього та часткове розбирання, а також про такі дії в акті перевірки не йдеться. Відсутність таких посилань в акті перевірки та спірному рішенні, на думку позивача свідчить про відсутність таких дій з боку відповідача. Окрім цього позивач вказує, що Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою КМУ від 23.5.2011 №553, не передбачає такого документу, як рішення Головного інспектора будівельного нагляду, що на його думку свідчить про протиправність спірного рішення.

Стверджуючи, що перевірка в дійсності не проводилась, позивач вказує на те, що земельна ділянка з кадастровим номером :03:165:1135, яка вказана в спірному рішення та акті перевірки, як така, на якій розташований спірний будинок, на момент перевірки не існувала, оскільки була поділена на чотири інші ділянки, їм були присвоєні інші кадастрові номери, та вони були відчужені іншим особам разом із відповідними частинами будинку. На підтвердження цього позивач надав суду відповідний лист землевпорядної організації ТОВ «ЛЕКСІТЕР ІНВЕСТ» № 17/31-5 від 01.03.2017 та відповідні копії договорів купівлі-продажу.

Позивач також не погоджується із висновками, викладеними у спірному рішенні, про нецільове використання земельної ділянки. Свою незгоду позивач обґрунтовує тим, що побудований будинок відповідає вимогам та обмеженням, викладеним у містобудівних умовах, виданих 14.08.2014 року відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської РДА Київської області під №01-22/44. Побудований будинок є зблокованим, що відповідно до ДБН 2.2-15-2005 відносить його до коду 1110 Будинки житлові, одноквартирні. Будівництво такого будинку на земельній ділянці із цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) на думку позивача не порушує земельного законодавства та будівельних норм.

Також позивач стверджує, що висновки відповідача про відсутність у нього проектної документації не відповідають дійсності, та вказує на наявність у нього відповідного робочого проекту будівництва.

Підтверджує, що позивач не погоджується з оскаржуваним рішенням та вважає, що Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області прийняв рішення, що суперечить законодавству та порушує права та інтереси позивача.

Представник відповідача у судовому засіданні 26.01.2017 подав заперечення проти позову від 26.01.2017 №15/11, підписане представником Держархбудінспекції України за довіреністю Горбачем І.В.

Вказане заперечення проти позову прийняте судом до уваги під час розгляду справи, адже Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області відповідно до пункту 1 Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області, затвердженого наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 №1000, є територіальним органом структурним підрозділом апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Відповідач проти позову заперечує, просить суд відмовити у його задоволенні. В обґрунтування своєї правової позиції вказує, що перевірка була здійснена на підставі відповідного звернення Новопетрівської сільської ради у відповідності до п.7 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю. Зазначає, що перевірка здійснювалась в рамках чинного законодавства. За наслідками перевірки був складений Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 09.11.2016. Всі факти, викладені в акті та в рішенні відповідача відповідають дійсності та є, на думку відповідача, підставою для постановлення спірного рішення.

Допущені позивачем недостовірні факти в деклараціях про початок будівництва та про готовність об`єкту до експлуатації вважає достатніми для визнання об`єкту будівництва -житлового будинку самочинним будівництвом та для ухвалення спірного рішення про їх скасування.

Враховуючи, що матеріали справи у достатній мірі характеризують взаємовідносини сторін, а також за відсутності потреби у заслуховуванні свідків чи експерта, суд ухвалив подальший розгляд справи здійснювати у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються первісний та зустрічні позови, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

09.11.2016 головним інспектором будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Шома Артемом Геннадійовичем був складений акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого на підставі звернення Новопетрівської сільської ради від 05.10.2016 №1261 було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_1 на об`єкті будівництва: «Будівництво чотириквартирного житлового будинку на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :03:165:1135» (т.1, а.с.28-30, далі акт перевірки).

В акті перевірки зазначено, що перевіркою з виїздом на місце станом на 24.10.2016 встановлено, що земельна ділянка з кадастровим номером :03:165:1135 належить ОСОБА_1 на підставі договору дарування земельної ділянки від 01.10.2012 №4862 та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 19.12.2013, реєстровий номер об`єкта нерухомого майна: 18. Цільове призначення земельних ділянок для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка). Замовником будівництва отримано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, які видано відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської РДА від 14.08.2014 №01-22/44 щодо будівництва житлового будинку.

В акті перевірки зазначено, що Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт від 05.12.2014 № КС67 та декларацію про готовність об`єкту до експлуатації від 29.12.2014 №КС71. Під час виїзду на місце встановлено, що за зазначеною вище адресою виконані будівельні роботи з будівництва чотириквартирного житлового будинку розміром в плані 9,5 х 39,1 м (фундаменти залізобетонні, стіни цегляні, з зовнішнім утепленням пінопластом, покриття з металочерепиці). ФОП ОСОБА_2 виготовлено технічний паспорт реєстровий номер №108, інвентаризаційна справа №107-1214/Б від 18.12.2014, виконавець: ОСОБА_2 , кваліфікаційний сертифікат АЕ « 002728.

Під час перевірки встановлено невідповідність намірів забудови затвердженій містобудівній документації на місцевому рівні (Генеральний план села Нові Петрівці, затверджений від 02.04.2013, Детальний план території, затверджений від 28.08.2015). Відповідно до даних, наведених гр. ОСОБА_3 у декларації про готовність об`єкту до експлуатації - кількість квартир у двохповерховому житловому будинку складає 4 квартири. Відповідно до п.3.20 та додатку 3.2 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» розрахункова щільність населення (брутто) для районів садибної забудови при середньому складі сім`ї 2 чол. складає: для земельних ділянок розміром 1000 кв.м. 17-18 люд./га; для земельних ділянок розміром 1200 кв.м. 12-14 люд./га.

В акті перевірки зазначено, що використовуючи методику ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва» визначено, що проектування об`єкта будівництва, до складу якого входить декілька окремих будинків, будівель, споруд до лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, потрібно здійснювати на підставі вихідних даних, у тому числі містобудівних умов та обмежень, на об`єкт будівництва в цілому, за попередніми розрахунками визначення кількості мешканців у житловому будинку ( АДРЕСА_2 ) на земельній ділянці (кадастровий номер :03:165:1135) загальною площею 0,1200 га за нормою 21 кв.м. на людину + 10,5 кв.м. на сім`ю, щільність населення складає: (8 чол. Х 1,0) / 0,1200 га = 66,67 люд./га, що перевищує максимально допустиму щільність населення (брутто) для районів садибної забудови. Згідно Генерального плану територія, на якій розташована зазначена земельна ділянка відноситься до території індивідуальної (садової) житлової забудови, а згідно ДПТ територія визначена, яка «таунхауси», що не відповідає положенням Генерального плану, чим порушено вимоги ст.17, 18, 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ДБН 360-92**«Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Під час перевірки виявлено наступні порушення:

Всі квартири шестиквартирного житлового будинку мають спільну покрівлю, міжквартирні стіни, в яких влаштовані вентиляційні канали, не розділений деформаційним температурним швом та протипожежною стіною, а отже не є зблокованим будинком, без відокремлених частин за визначенням відноситься до багатоквартирних будинків.

Об`єкт будівництва запроектований та будується з відхиленням від затвердженої містобудівної документації на місцевому рівні (територія зазначеної земельної ділянки не передбачена під багатоквартирну житлову забудову та має функціональне призначення індивідуальна садибна забудова).

Під час перевірки у замовника відсутні (не надано) вихідні дані для проектування (технічні умови); відсутні дані інженерних вишукувань; відсутня проектна документація стадії Проект, у об`ємі, передбаченому додатком Д, ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», яка згідно декларації про початок виконання будівельних робіт від 05.12.2014 № КС67 розроблена ТОВ «Контакт КМП» та затверджена замовником відповідно до наказу від 05.10.2014 і акту прийому-передачі зазначеної проектної документації, чим порушено вимоги ст.29, 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

Під час проведення перевірки виявлено, що відстань між вищезазначеним житловим будинком і житловим будинком , що розташований на сусідній земельній ділянці, складає 3,2 м, оскільки зазначені будинки мають ступінь вогнестійкості ІІІ (відповідно до ДБН В1.1.7-2002 «Пожежна безпека об`єктів будівництва») відстань між ними повинна становити 10 м (п.3.25* ДБН 360-92**«Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень»).

Замовником будівництва виконані будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку на земельній ділянці, за зазначеною адресою не відповідно до Генерального плану та ДПТ, на земельній ділянці, яка не була відведена для цієї мети, без розроблення та затвердження проектної документації.

Вказаним діями замовником будівництва наведено недостовірні дані в зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт від 05.12.2014 № КС67 та зареєстрованій декларації про готовність об`єкту до експлуатації від 29.12.2014 №КС71, чим порушено вимоги ст.ст. 24, 31, 36, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

09.11.2016 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області видано наказ №358 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкту до експлуатації», яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 05.12.2014 № КС67 та реєстрацію декларації про готовність об`єкту до експлуатації від 29.12.2014 року №КС71 (т.1, а.с.24-25).

09.11.2016 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області прийнято рішення №337 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкту до експлуатації», яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 05.12.2014 № КС67 та реєстрацію декларації про готовність об`єкту до експлуатації від 29.12.2014 року №КС71 (т.1, а.с.26-27).

В рішенні від 09.11.2016 №337 відповідачем зазначено, що за адресою: АДРЕСА_1 , виконані будівельні роботи з будівництва чотириквартирного житлового будинку розміром в плані 9,5 х 39,1 м (фундаменти залізобетонні, стіни цегляні, з зовнішнім утепленням пінопластом, покриття з металочерепиці). Об`єкт будівництва запроектований та будується з відхиленнями від затвердженої містобудівної документації на місцевому рівні (територія зазначеної земельної ділянки не передбачена під багатоквартирну житлову забудову та має функціональне призначення індивідуальна садибна забудова). Під час перевірки у замовника відсутні: вихідні дані для проектування (технічні умови); дані інженерних вишукувань, проектна документація стадії Проект, у об`ємі, передбаченому додатком Д, ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», яка згідно декларації про початок виконання будівельних робіт від 05.12.2014 № КС67 розроблена ТОВ «Контакт КМП» та затверджена замовником відповідно до наказу від 05.10.2014 і акту прийому-передачі зазначеної проектної документації, чим порушено вимоги ст.29, 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

Під час проведення перевірки виявлено, що відстань між вищезазначеним житловим будинком і житловим будинком , що розташований на сусідній земельній ділянці, складає 3,2 м, оскільки зазначені будинки мають ступінь вогнестійкості ІІІ (відповідно до ДБН В1.1.7-2002 «Пожежна безпека об`єктів будівництва») відстань між ними повинна становити 10 м (п.3.25* ДБН 360-92**«Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень»).

Замовником будівництва виконані будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку на земельній ділянці за кадастровим номером :03:165:1135, яка не була відведена для цієї мети, без отримання вихідних даних для проектування , без належним чином розробленої та затвердженої проектної документації.

Таким чином замовником будівництва в декларації про початок виконання будівельних робіт від 05.12.2014 № КС67 та в декларації про готовність об`єкту до експлуатації від 29.12.2014 №КС71 наведені недостовірні дані, які відповідно до ст.39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є підставою вважати об`єкт самочиннім будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети чи без належно затвердженого проекту.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, позивач звернувся до суду із даним адміністративним позовом.

Перевіряючи обґрунтованість доводів позивача про відсутність факту проведення перевірки та про невідповідність дійсності фактів, викладених в оспорюваному рішенні суд виходить з наступного.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені в Законі України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 3038-VI).

За визначенням, викладеним у частині 1 статті 41 Закону України № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Частиною 2 статті 7 Закону України № 3038-VI передбачено, що у разі якщо сільські, селищні, міські ради не утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду.

Частиною 1 статті 6 Закону №3038-VІ передбачено, що Управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Положеннями пункту 6 частини 1 статті 7 вказаного Закону встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом, зокрема, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Частиною 2 статті 39-1 Закону №3038-VІ (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин) у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 (у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин), Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-премєр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Основним завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема шляхом здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Пунктом 7 Положення встановлено, що Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Відповідно до положень п. 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 №747) орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію повідомлення шляхом видачі відповідного наказу. Запис про реєстрацію повідомлення з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

Таким чином, рішення, зокрема, щодо скасування відповідних документів, приймається виключно органом державного архітектурно-будівельного контролю, який здійснює свої повноваження на підставі та у порядку, передбаченому Законом, а не фізичною особою, яка діє від імені та в інтересах органу, в межах покладених на неї обов`язків органом державної влади.

Таким органом у спірних правовідносинах є Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області, який є територіальним органом структурним підрозділом апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України, про що вказано в пункті 1 Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області, затвердженого наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 №1000 (т.1, а.с.39-46).

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин, далі - Порядок №553).

Пунктом 2 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Згідно з пунктом 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою відповідно до пункту 7 Порядку №553 вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

У цьому ж пункті наведено вичерпний перелік підстав призначення та проведення позапланових перевірок, однією з яких є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Частина 2 статті 39-1 Закону України № 3038-VI встановлює, що у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Отже, аналіз вказаної норми вказує на те, що для скасування реєстрації повідомлення/декларації має існувати одна із трьох підстав:

- невідповідність цільового призначення земельної ділянки;

- відсутність документа на право виконання будівельних робіт;

- відсутність проекту будівництва чи будівельного паспорту.

Судом встановлено, що Відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської РДА позивачу були видані містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (кадастровий номер № 322186000:03:165:1135) від 14.08.2014 № 01-22/44 (т.1, а.с.128-130).

Вказані містобудівні умови передбачають будівництво на земельній ділянці площею 0,12 га із цільовим призначенням «для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)» житлового двоповерхового чотирьохквартирного будинку.

З матеріалів справи слідує, що позивачем до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області подано декларацію про початок виконання будівельних робіт на об`єкт будівництва: «Будівництво житлового будинку в с.Нові Петрівці Вишгородського району Київської області», яку було зареєстровано відповідачем 05.12.2014 за № КС67 (т.1, а.с.120-122).

Також позивачем до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області подано декларацію про готовність об`єкту до експлуатації на об`єкт будівництва: «Будівництво житлового будинку в с.Нові Петрівці Вишгородського району Київської області», яку було зареєстровано відповідачем 29.12.2014 за №КС71 (т.1, 123-127).

Частиною 5 статті 20 Земельного Кодексу України (у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що види використання земельної ділянки в межах певної категорії земель (крім земель сільськогосподарського призначення та земель оборони) визначаються її власником або користувачем самостійно в межах вимог, встановлених законом до використання земель цієї категорії, з урахуванням містобудівної документації та документації із землеустрою.

Судом встановлено, що Робочий проект будівництва житлового будинку в с. Нові Петрівці Вишгородського району Київської області, розроблений ТОВ «Контакт КМП», передбачає для кожної із чотирьох квартир в будинку окремий вихід на вулицю (т.1, а.с.115).

ДБН 2.2-15-2005, затверджений наказом Держбуду України від 18 травня 2005 р. N 80 (додаток Б (обов`язковий) «ТЕРМІНИ ТА ВИЗНАЧЕННЯ ПОНЯТЬ») визначає, що будинок квартирного типу, що складається з двох і більше квартир, кожна з яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю, є зблокованим житловим будинком.

Відповідно до Державного класифікатора будівель та споруд (ДК 018 2000) зблоковані будинки з окремими квартирами, що мають свій власний вхід з вулиці, разом із житловими будинками садибного типу віднесені до класу «будинки житлові одноквартирні».

За вищевказаних обставин суд не вбачає порушень цільового використання земельної ділянки з боку позивача.

Станом на 29.12.2014 року (дата реєстрації декларації №КС71 про введення будинку в експлуатацію) та протягом всього часу до скасування була зареєстрована декларація про початок виконання будівельних робіт №КС67, що дає суду підстави вважати, що у позивача були належні документи на право проведення будівельних робіт.

Містобудівні умови та обмеження, видані позивачу Відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської РДА, та декларації про початок виконання будівельних робіт та про готовність об`єкту до експлуатації на об`єкт будівництва: «Будівництво житлового будинку в с.Нові Петрівці Вишгородського району Київської області», вказують на те, що побудований житловий будинок має ІІ категорії складності.

Відповідно до пункту 4.6.1. ДБН 2.2-3-2014 та п.11.2. Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Мінрегіонбуду №45 від 16.05.2011, проектування для об`єктів І та II категорій складності здійснюється в одну стадію - стадія Робочий проект.

Позивач надав суду Робочий проект будівництва житлового будинку в с. Нові Петрівці Вишгородського району Київської області, розроблений ТОВ «Контакт КМП», витяг з якого долучений до матеріалів справи в якості доказу.

Таким чином, суд зазначає, що у даному випадку відсутні підстави для скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність об`єкту до експлуатації на об`єкт будівництва: «Будівництво житлового будинку в с.Нові Петрівці Вишгородського району Київської області, передбачені чинним законодавством.

Суд не приймає як аргумент та належну підставу для скасування реєстрації декларацій порушення з боку позивача відстані до сусіднього будинку, оскільки відповідно до чинного законодавства це не є підставою для скасування декларації про готовність об`єкту до експлуатації. Окрім цього відповідач не довів під час розгляду справи яким саме чином фіксувалось ця відстань, та який із будинків, спірний чи сусідній, був побудований раніше.

Щодо порушення порядку проведення перевірки суд зазначає таке.

Позивач в позовній заяві та додатково поданих письмових обґрунтуваннях до позову вказує, що в дійсності спірна перевірка не проводилась, витребування документів та огляд спірного будинку не відбувалось. Ані наказу, ані направлення на перевірку позивачу пред`явлено не було. Вказані обставини на думку позивача є порушенням положень Порядку №553.

Положеннями ч.9 п.7 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб`єкта містобудування.

Так, згідно з Актом перевірки, перевірку проведено у присутності представника за довіреністю Федорушко Н.В., в графі Акту перевірки про наявність зауважень щодо здійснення перевірки будь-яких відомостей не зазначено. В Акті перевірки вказано, що від підпису та отримання примірнику Акту перевірки вказана особа відмовилась.

Аналіз положень п.9 Порядку №553 приводить суд до висновку, що перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил не може бути проведена у відсутність суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до 13 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зокрема, має право:

бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суд зазначає, що будь-яких доказів сповіщення або повідомлення позивача відповідачем про проведення спірної позапланової перевірки об`єкту будівництва та забезпечення присутності замовника або уповноваженого представника замовника відповідачем не надано.

Судом встановлено, що Акт перевірки від 09.11.2016 не містить посилань на наказ та направлення на перевірку, на підставі яких проводилась позапланова перевірка позивача. Не надано таких документів суду і під час розгляду справи. Відповідно у матеріалах справи відсутні будь-які докази ознайомлення позивача з наказом та направленням на перевірку, наявність яких відповідачем не доведена.

Також відповідачем не надано доказів на підтвердження повноважень особи, щодо якої в Акті перевірки вказано, що перевірка проведена у її присутності. Факт уповноваження особи, вказаної в акті як особа, у присутності якої проведена перевірка (представник за довіреністю Федорушко Н.В.) позивачем категорично заперечується.

Отже, відповідачем не доведено суду як самого факту проведення перевірки у присутності ОСОБА_4 , так і доручення цій особі бути уповноваженим представником позивача під час проведення перевірки.

Приймаючи до уваги викладене, суд приходить до висновку про те, що відповідачем не надано доказів на підтвердження повноважень Федорушко Н.В. представляти інтереси позивача у відносинах з органами влади, а отже не доведено факту присутності такої особи під час проведення перевірки, що своєю чергою не надає підстав для проведення перевірки, а в разі проведення перевірки у присутності особи, повноваження якої не підтверджені належним чином, є порушенням порядку проведення такої перевірки та ставить під сумнів її результати.

Стверджуючи, що перевірка в дійсності не проводилась, позивач вказує на те, що земельна ділянка з кадастровим номером :03:165:1135, яка вказана в спірному рішення та акті перевірки, як така, на якій розташований спірний будинок, на момент перевірки не існувала, оскільки була поділена на чотири інші ділянки, їм були присвоєні інші кадастрові номери, та вони були відчужені іншим особам разом із відповідними частинами будинку. На підтвердження цього позивач надав суду відповідний лист землевпорядної організації ТОВ «ЛЕКСІТЕР ІНВЕСТ» № 17/31-5 від 01.03.2017 та відповідні копії договорів купівлі-продажу.

Матеріали справи свідчать про те, що в 2014 році відбувся поділ земельної ділянки з кадастровим номером :03:165:1135 на чотири окремі земельні ділянки, яким присвоєні окремі кадастрові номери, що підтверджено листом землевпорядної організації ТОВ «ЛЕКСІТЕР ІНВЕСТ» № 17/31-5 від 01.03.2017 (т.1, а.с.137) та відповідними копіями договорів купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки.

Так, згідно з договором купівлі-продажу житлового будинку від 01.12.2015, реєстровий номер 3664, позивачем відчужено у власність ОСОБА_5 житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , який розташований на земельній ділянці площею 0,0255 га з кадастровим номером :03:165:4048 (т.1, а.с.132-133).

Також згідно з договором купівлі-продажу земельної ділянки від 01.12.2015, реєстровий номер 3668, позивачем відчужено у власність ОСОБА_5 земельну ділянку площею 0,0255 га з кадастровим номером :03:165:4048, що розташована за адресою: Київська область, Вишгородький район, с.Нові Петрівці, цільове призначення якої - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) (т.1, а.с. 134-135) Право власності зареєстроване за новим власником, про що свідчить витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 01.12.2015 (т.1, а.с.136).

Вказані докази свідчать спростовують наведені в Акті перевірки обставини про те, що об`єкт будівництва Житловий будинок був розташований на земельній ділянці з кадастровим номером :03:165:1135, оскільки такої на момент перевірки вже не існувало.

Відтак, суд погоджується із твердженням позивача про те, що належних доказів проведення спірної перевірки як такої відповідачем не надано.

З урахуванням наведеного, дослідивши матеріали справи, суд вважає обґрунтованими доводи позивача про порушення відповідачем порядку проведення перевірки, та, як наслідок, порушення відповідачем положень Порядку № 553 в частині порядку проведення перевірки, що є самостійною підставою для задоволення позову.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладаєтеся на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На виконання цих вимог відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду жодних доказів, які спростовували б твердження позивача, а відтак, не довів правомірності спірного рішення.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (в редакції станом на час звернення позивача до суду, далі - Закон України "Про судовий збір") передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно пп. 1 п.3 ч. 2 статті 4 Закон України "Про судовий збір" за подання фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру встановлюється ставка судового збору - 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Положеннями ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» №928-VIII від 25.12.2015 установлено у 2016 році мінімальну заробітну плату: у місячному розмірі: з 1 січня - 1378 гривень, з 1 травня - 1450 гривень, з 1 грудня - 1550 гривень.

Отже, при зверненні до суду з даним адміністративним позовом, в якому заявлено одну позовну вимогу немайнового характеру, позивачу слід було сплатити судовий збір у розмірі 551,20 грн. Під час звернення до суду позивачем був сплачений судовий збір у розмірі 551,21 грн., що підтверджується квитанцією, оригінал якої наявний у матеріалах справи (т.1 а.с.2).

Враховуючи вищезазначене, сплачений позивачем судовий збір у сумі 551,20 грн. підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у справі.

Керуючись статтями 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в :

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області №337 від 09.11.2016 року «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації».

3. Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_4 ) судовий збір у розмірі 551,20 грн. (п`ятсот п`ятдесят одна грн. 20 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (ідентифікаційний код відсутній, 01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повний текст рішення суду складено 25.11.2022 р.

Суддя Кушнова А.О.