Справа № 420/5838/22
Суддя: Іванов Е.А.
Дата ухвалення: 2022-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5838/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Іванова Е.А., розглянувши у порядку письмового провадження в приміщенні суду в м. Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області №445 від 14.03.2022 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області» в частині оголошення догани начальнику відділу розслідування кримінальних проваджень у сфері транспорту слідчого управління підполковнику поліції ОСОБА_1 ».

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він обіймає посаду начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспортного слідчого управління Головного управління Національної поліції України в Одеській області. 14.03.2022 року відповідачем прийнято наказ №445 від 14.03.2022 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області».

З даним наказом позивач не погоджується, оскільки як вбачається з матеріалів справи підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани стали результати службового розслідування, в ході якого встановлено, що старшим слідчим в ОВС відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області підполковником поліції ОСОБА_2 , який є підлеглим позивача у кримінальному провадженні №0000947 слідчі (розшукові) дії виконувались епізодично та на низькому професійному рівні, в порушення ст.9 КПК України досудове розслідування проводилось не якісно, без всебічного, повного та неупередженого дослідження обставин кримінального правопорушення.

За висновками службового розслідування, дії виконувались на низькому рівні внаслідок неналежної організації досудового розслідування з боку начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_1 .

Позивач, не погоджуючись із зазначеним наказом про притягнення його до дисциплінарної відповідальності, також вказує, що сам порядок призначення та проведення службового розслідування не відповідають вимогам чинного законодавства, а доводи, викладені у висновку, не відповідають дійсності, призначене стягнення не відповідає тяжкості проступку, у зв`язку з чим не заснований на законі та підлягає скасуванню.

Так, начальником ГУНП в Одеській області 23.12.2021 видано наказ №2938 про призначення службового розслідування за фактом порушення вимог КПК України окремими працівниками СУ ГУНП в Одеській області, та призначення дисциплінарної комісії, до складу якої увійшли: заступник начальника ГУНП - начальник слідчого управління Кащук М.В. (голова комісії), заступник начальника слідчого управління - начальник відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи ОСОБА_3 , старший слідчий в ОВС - криміналіст відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи ОСОБА_4 , слідчий - криміналіст відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи ОСОБА_5 , слідчий - криміналіст відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи ОСОБА_6 .

Даний наказ, є незаконним, не відповідає вимогам нормативних актів, на які у ньому є посилання, тобто таким, що підлягає скасуванню, а проведене на його підставі службове розслідування та складений за його результатами висновок є нікчемним за своїм походженням, що спростовує всі доводи викладені у ньому та унеможливлює притягнення працівника поліції до будь якого виду відповідальності.

Все вищевикладене вказує на упередженість при організації проведення службового розслідування. Адже відповідно до наказу начальника ГУНП, проект якого готувався за безпосереднім керівництво начальника СУ, включено його,як голову комісії, начальника відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, керівника ініціатора службового розслідування, а також трьох слідчих даного відділу, які є його колегами, що прямо вказує на упередженість всіх членів комісії при проведенні службового розслідування

21.06.2022 року від представника відповідача надійшов відзив на адміністративний позов, з якого вбачається, що відповідач позов не визнає та зазначає, що відповідно до ч. 1, п. 3, 4 ч. 2 ст. 39 КПК України керівник органу досудового розслідування організовує досудове розслідування, а також останній уповноважений ознайомлюватися з матеріалами досудового розслідування, давати слідчому письмові вказівки, які не можуть суперечити рішенням та вказівкам прокурора, а також вживати заходів щодо усунення порушень вимог законодавства у випадку їх допущення слідчим. Однак, начальником відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області підполковником поліції ОСОБА_1 порушені зазначені вище вимоги, як наслідок останнім на неналежному рівні організовано стан досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000947, що вплинуло на повноту проведеного досудового розслідування з боку підлеглого працівника, в особі старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_2 .

За результатами службового розслідування встановлено, що старшим слідчим в ОВС відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області підполковником поліції ОСОБА_2 у кримінальному провадженні №0000947 слідчі (розшукові) дії виконувались епізодично та на низькому професійному рівні, в порушення ст. 9 КПК України досудове розслідування проводилось неякісно, без всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин кримінального правопорушення, що стало можливим внаслідок неналежної організації досудового розслідування з боку начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_1 .

За результатами проведення службового розслідування 14.02.2022 року начальником ГУНП в Одеській області було затверджено висновок службового розслідування за фактом порушення вимог КПК України окремими працівниками СУ ГУНП в Одеській області.

На виконання вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України видано наказ ГУНП в Одеській області від 14.03.2022 року № 445, відповідно до якого за порушення вимог пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, пунктів 1, 2 частини і статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», статті 2, частини 2 статті 9, пункту 4 частини 2 статті 39 КПК України, в частині неналежної організації досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000947, а також підпункту 1 пункту 4 розділу V «Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 №570, начальнику відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області підполковнику поліції ОСОБА_1 оголошено догану.

Також представником відповідача щодо доводів позивача про «упередженність при організації проведення службового розслідування» зазначено, що твердження позивача не несуть за собою правового підгрунття, докази упередженості в організації службового розслідування, окрім суб`єктивної думки позивача не надано, в той же час службове розслідування було проведено на підставі та у відповідності до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до пункту 4 розділу 1 Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 року №893 забороняється включати до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, щодо якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, заінтересованих у результатах розслідування. Відповідачем звернуто увагу суду у відзиві на те, що жодна з осіб, які були включені до складу дисциплінарної комісії не є підлеглим ОСОБА_1 .

Також представником відповідача зазначено, що включення до складу дисциплінарної комісії з слів ОСОБА_1 «керівника ініціатора службового розслідування, а також трьох слідчих даного відділу, які є його колегами» не заборонено Дисциплінарним статутом Національної поліції України та не є порушенням законодавства, яке регулює організацію та проведення службових розслідувань.

Ухвалою суду від 20.04.2022 року відкрито провадження у справі та вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою суду від 20.04.2022 року зупинено провадження у справі.

Ухвалою суду від 04.07.2022 року поновлено провадження у справі.

Ухвалою суду від 05.09.2022 року розгляд справи вирішено продовжити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду 21.09.2022 року без виходу до нарадчої кімнати закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Від представника відповідача до суду надійшла письмова заява про розгляд справи в письмовому провадженні.

Представник позивача проти продовження розгляду в порядку письмового провадження не заперечував.

Враховуючи ч.9 ст.205 КАС України та все вищенаведене, суд дійшов висновку про можливість розглянути позовну заяву в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши адміністративний позов, документа надані на виконання ухвали суду, відзив на адміністративний позов, інші письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному і об`єктивному дослідженні, проаналізувавши положення чинного законодавства, що регулює спірні правовідносини, суд доходить висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом під час розгляду справи встановлено наступне.

ОСОБА_1 проходить службу в Національній поліції Україні та обіймає посаду начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції України в Одеській області.

07.12.2021 року слідчим-криміналістом відділу СУ ГУНП в Одеській області старшим лейтенантом поліції Дмитром Узуном на ім`я заступника начальника ГУНП в Одеській області начальнику слідчого управління полковнику поліції ОСОБА_7 подано доповідну записку (а.с.14), де зокрема зазначено, що:

- У провадженні СУ ГУНП в Одеській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000947, яке розпочато 14.06.2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України. 11.11.2021 року процесуальним керівником у кримінальному провадженні прокурором відділу Одеської обласної прокуратури змінено правову кваліфікацію на ч.2 ст.121 КК України та матеріали провадження для подальшого розслідування передано до відділу розслідування злочинів, вчинених проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП в Одеській області;

- Після прийняття до провадження та вивчення матеріалів встановлено, що за шість місяців досудового розслідування слідчим відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області не допитано, не встановлено осіб, які виявили труп ОСОБА_8 , лікарів швидкої допомоги, які прибули на місце події та свідків, які б підтвердили, або ж спростували факт сварки між ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , не вжито заходів для вилучення камер зовнішнього спостереження з об`єктів придорожньої торгівлі та ін. Вказані факти свідчать про те, що слідчі дії виконувалися не в повному обсязі, на низькому професійному рівні, як наслідок винна особа не притягнута до кримінальної відповідальності. У зв`язку з чим слідчим вказано про необхідність ініціювати проведення службового розслідування.

Доповідною запискою Заступника начальника ГУНП в Одеській області начальника слідчого управління полковника поліції Миколи Кащука повідомлено про вищенаведені обставини Начальника ГУНП в Одеській області генералу поліції третього рангу ОСОБА_10 з проханням надання дозволу на призначення службового розслідування. Проведення якого доручити працівникам СУ ГУНП в Одеській області (а.с.15).

Наказом «Про призначення службового розслідування та складу дисциплінарнї комісії» ГУНП в Одеській області від 23.12.2021 №2938 призначено службове розслідування та затверджено склад дисциплінарної комісії (а.с.16), а саме у такому складі:

Голови комісії заступника начальника начальника слідчого управління полковника поліції Кащука М.В.;

Членів комісії:

заступника начальника слідчого управління ГУНП - начальника відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, підполковника поліції ОСОБА_11 ;

старшого слідчого в ОВС - криміналіста відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, слідчого управління ГУНП майора поліції ОСОБА_12 ;

слідчого-криміналіста відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, слідчого управління ГУНП майора поліції ОСОБА_13 ;

слідчого-криміналіста відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особа, слідчого управління ГУНП капітана ОСОБА_14 .

В межах проведення службового розслідування 10.01.2022 року посадовими особами, які входили до складу дисциплінарної комісії було опитано ОСОБА_1 (а.с.33-35).

Наказом ГУНП в Одеській області від 24.01.2022 року №183 продовжено строк проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП в Одеській області від 23.12.2021 №2938.

За результатами службового розслідування встановлено, що старшим слідчим в ОВС відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області підполковником поліції ОСОБА_2 у кримінальному провадженні №0000947 слідчі (розшукові) дії виконувались епізодично та на низькому професійному рівні, в порушення ст. 9 КПК України досудове розслідування проводилось неякісно, без всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин кримінального правопорушення, що стало можливим внаслідок неналежної організації досудового розслідування з боку начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_1 .

Так, за результатами проведення службового розслідування 14.02.2022 року начальником ГУНП в Одеській області був затверджений висновок, яким згідно п.3 зазначено за порушення вимог пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, пунктів 1, 2 частини - статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», статті 2, частини 2 статті 9, пункту 4 частини в статті 39 КПК Україна, в частині неналежної організації досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000947, а також підпункту 1 пункту 4 розділу V «Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 №570, начальнику відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області підполковнику поліції ОСОБА_1 оголосити догану (а.с.20-28).

Пунктом 2 наказу ГУНП в Одеській області від 14.03.2022 року №445 за порушення вимог п.7 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VII, п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року № 580-VIII, ст. 2, ч. 2 ст. 9. ч. 1, п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 39 КПК України, в частині неналежної організації досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000947, а також п.п. 1 п. 4 розділу V Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06 липня 2017 року № 570, начальнику відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Одеській області підполковнику поліції ОСОБА_1 оголошено догану (а.с.49-51).

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію".

Відповідно до ч. 3. ст. 11 ЗУ "Про Національну поліцію" рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.

Згідно ч. 1 ст. 18 ЗУ "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 ЗУ "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до ст. 39 КПК України керівник органу досудового розслідування організовує досудове розслідування. Керівник органу досудового розслідування уповноважений, зокрема, ознайомлюватися з матеріалами досудового розслідування, давати слідчому письмові вказівки, які не можуть суперечити рішенням та вказівкам прокурора; вживати заходів щодо усунення порушень вимог законодавства у випадку їх допущення слідчим.

Згідно п. 4 р. V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, начальник слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України, крім повноважень, передбачених КПК України, організовує та забезпечує взаємодію слідчих з органами, що здійснюють судово-експертну діяльність, органами прокуратури і суду; керує діяльністю слідчого відділу та є відповідальним за виконання покладених на нього завдань, дотримання підпорядкованими слідчими вимог законодавства України; здійснює контроль за: своєчасністю та повнотою внесення відомостей до ЄРДР, відповідністю даних про попередню правову кваліфікацію кримінальних правопорушень матеріалам кримінального провадження; достовірністю даних про розслідування у кримінальних провадженнях та про їх рух, об`єктивністю відображення відомостей в ЄРДР і звітах; своєчасністю здачі до архіву підрозділів інформаційно-аналітичного забезпечення закритих кримінальних проваджень.

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України "Про Національну поліцію", "Про запобігання корупції" та іншими актами законодавства України; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування. У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування. У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно ст. 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Відповідно до ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення. У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо. У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Згідно ст. 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказ Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893.

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно п. 1, 2, 4, розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1, 2, 3, 4, 5 розділу VI Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження). У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення. В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено. У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Згідно п. 1 розділу VІI Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для прийняття Головним управлінням Національної поліції в Одеській області наказу від 14 березня 2022 року №445, в частині оголошення догани начальнику відділу розслідування кримінальних проваджень у сфері транспорту слідчого управління підполковнику поліції ОСОБА_1 є висновок службового розслідування від 14.02.2022 року.

З висновку службового розслідування від 14.02.2022 року вбачається, що 29.11.2021 відповідно до відомостей ЄРДР проведення досудового розслідування доручено слідчому-криміналісту відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП в Одеській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_15 . 08.12.2021 заступником начальника Головного управління Національної поліції в Одеській області - начальником слідчого управління полковником поліцій Кащуком Миколою Васильовичем, у межах відомчого контролю проведено заслуховування стану досудового розслідування у кримінальному провадженні N 0000947, який визнано незадовільним та таким, що не відповідає вимогам діючого законодавства. 3 метою з`ясування причини незадовільного стану досудового розслідування кримінального провадження наказом ГУНП в Одеській області від 13.12.2021 №2938 призначено службове розслідування. 24.01.2022 на підставі наказу ГУНП в Одеській області №183 строк проведення службового розслідування продовжено до 18.02.2022. Так, відповідно до вимог ст. 2 КПК України, одним із завдань кримінального провадження є забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. Частиною 2 ст. 9 КПК України передбачено, що слідчий зобов`язаний дослідити обставини кримінального провадження. Під час заслуховування стану досудового розслідування кримінального провадження керівництвом слідчого управління встановлено, що старшим слідчим в ОВС СУ ГУНП в Одеській області Бірюковим Є.О. у період з 14.06.2021 по 29.11.2021 у кримінальному провадженні не виконано наступні слідчі (розшукові) дії, а саме: не складено плану слідчих (розшукових) дій, не надано доручення оперативному підрозділу у порядку ст. 40 КПК України, на встановлення та допит свідків події, проведення радіотехнічної розвідки (обстеження) на місці виявлення трупу ОСОБА_8 та місці виявлення транспортного засобу, не витребувано із УОАЗОР ГУНП в Одеській області відомості, про телефонне повідомлення на спецлінію « 102» за фактом виявлення трупу ОСОБА_8 , не витребувано з КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради» відомості, щодо телефонного повідомлення на спецлінію « 103» про виявлення трупу ОСОБА_8 , не вжито заходів направлених на вилучення інформації, що містяться в GPS-трекері, встановленому у транспортному засобі марки Ford моделі «Transit Custom», не складено хронометраж руху та подій на передодні та вдень виявлення трупу ОСОБА_8 , не допитано у процесуальному статусі свідка тітку ОСОБА_9 , яка зі слів свідка ОСОБА_16 розказувала, що односельці бачили, як напередодні події ОСОБА_9 грубо поводився з ОСОБА_8 , не надано доручення оперативному підрозділу в порядку ст.40 КПК України на встановлення чоловіка та жінки, які згідно показань свідка ОСОБА_16 бачили, як ОСОБА_9 витягнув непритомну ОСОБА_8 з салону транспортного засобу та поклав на проїжджу частину автошляху Е-95 сполученням «Киів-Одеса», вжити заходи, направлені на долучення до матеріалів провадження відеозаписів із об`єктів придорожньої торгівлі (АЗС, кафе, ресторани тощо), не допитано у процесуальному статусі свідка батька ОСОБА_9 з приводу фактів, викладених в ході допиту свідка ОСОБА_16 стосовно того, що в ніч події він власним автомобілем виїжджав із села в бік місця події, у передбаченому законом порядку не забезпечено вилучення відеозаписів камер зовнішнього відеоспостереження по маршруту руху ОСОБА_9 , у операторів мобільного зв`язку не отримано інформацію по терміналах мобільного зв`язку ОСОБА_9 та ОСОБА_8 .

Також у висновку зазначено, що, під час проведення службового розслідування, дисциплінарного комісією досліджено та проаналізовано матеріали кримінального провадження і встановлено, що 14.07.2021 через місяць після початку досудового розслідування кримінального провадження, старшим слідчим в ОВС СУ ГУНП в Одеській області Бірюковим С.О. на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 16.06.2021 проведено огляд салону автомобіля Ford Transit Custom», номерний знак НОМЕР_1 , за результатом якого виявлено та вилучено речі та предмети, серед яких подушка безпеки з рульовой колонки автомобіля з плямами речовини бурого кольору, мобільний телефон марки «Редмі» у корпусі фіолетового кольору, пачка сигарет у кількості 20 штук, три із яких, з речовиною рослинного походження та інші. Однак, старшим слідчим в ОВС СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 для встановлення додаткових обставин кримінального правопорушення не призначено судово-медичних експертиз по слідах речовини бурого кольору, виявлених на подушці безпеки, а також з метою дослідження речовини рослинного походження виявлену у трох цигарках не призначено експертизу за експертною спеціальністю 8.6. «Дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів». Разом із цим, ОСОБА_2 з метою встановлення обставин кримінального правопорушення не проведено огляд мобільного телефону марки «Редмі». Перелічені недоліки вказують на те, що старшим слідчим ОСОБА_2 за час здійснення ним досудового розслідування у кримінальному провадженні N 0000947 слідчі (розшукові) дії проводились формально, на низькому професійної рівні, із значеною затримкою у часі, що у подальшому може вплинути на хід досудового розслідування, прийняті у кримінальному провадженні рішення, та призвести до втрати слідів злочину та доказової інформації. Такий стан досудового розслідування кримінального провадження прямо вказує на те, що старший слідчий в ОВС СУ ГУНП в Одеській області підполковник поліції Бірюков Є.О. самоусунувся від основних завдань. Відповідно до ч. 1, п. 3, 4 ч. 2 ст. 39 КПК України керівник органу досудового розслідування організовує досудове розслідування, а також останній уповноважений ознайомлюватися з матеріалами досудового розслідування, давати слідчому письмові вказівки, які не можуть суперечити рішенням та вказівкам прокурора, а також вживати заходів щодо усунення порушень вимог законодавства у випадку їх допущення слідчим. Однак, начальником відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області підполковником поліції ОСОБА_1 порушені зазначені вище вимоги, як наслідок останнім на неналежному рівні організовано стан досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000947, що вплинуло на повноту проведеного досудового розслідування з боку підлеглого працівника, в особі старшого слідчого в ОВС СУ ГУНТТ в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_2 .

Згідно висновку службового розслідування встановлено, що старшим слідчим в ОВС відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області підполковником поліції ОСОБА_2 у кримінальному провадженні №0000947 слідчі (розшукові) дії виконувались епізодично та на низькому професійному рівні, в порушення ст. 9 КПК України досудове розслідування проводилось неякісно, без всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин кримінального правопорушення, що стало можливим внаслідок неналежної організації досудового розслідування з боку начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_1 .

Тобто, з матеріалів справи слідує, що під час проведення службового розслідування, згідно наказу від 23 грудня 2021 року №2938, було встановлено, що позивачем вчинено дисциплінарний проступок, що виразився у порушенні вимог п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого ЗУ від 15.03.2018 року № 2337-VIIІ, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію», ст. 2, ч. 2 ст. 9, п. 4 ч. 2 ст. 39 КПК, в частині неналежної організації досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000947, а також пп. 1 п. 4 р. V «Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570.

Також суд вказує, що згідно Функціональних обов`язків працівників відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Одеській області затверджені Заступником начальник ГУНП в Одеській області начальником слідчого управління підполковником поліції Олександром Саламахою, зазначається, що за начальником відділу розслідування злочинів у сфері транспорту закріплено наступні обов`язки (а.с.125-136).

забезпечує відомчий процесуальний та організаційний контроль з розслідуванням злочинів у сферах автодорожнього комплексу, автомобільного, повітряного, водного транспорту (за винятком злочинів передбачених статтями 277. 278, 279, 280, 282, 283, 289, 290, 292 КК України), а також розслідування кримінальних проваджень зазначеної категорії, що набули суспільного резонансу або знаходяться на контролі керівництва ГСУ НП та Генеральної прокуратури України.

Організовує роботу відділу, контролює дотримання законності, надає практичну допомогу у розкритті та розслідуванні дорожньо-транспортних пригод слідчими відділу, слідчими відділів поліції міста Одеси та Одеської області, як спеціалізуються на розслідуванні кримінальних проваджень по ДТП, особисто контролює роботу всіх слідчих відділу.

Вивчає кримінальні провадження, що знаходяться у провадженні слідчих відділу, надає слідчим практичну та методичну допомогу у розкритті те розслідуванні проваджень по ДТП, своєчасному виконанню слідчих та процесуальних дій, оголошенню особі, що скоїла злочин про підозру, організовує роботу по забезпеченню відшкодуванню збитків, які були заподіяні державі та потерпілим громадянам. У необхідних випадках особисто бере участь у допитах. проведенні слідчих дій.

Безпосередньо відповідає за стан розслідування правопорушень, пов`язаних з дорожньо-транспортними пригодами, у тому числі, які перебувають на контролі Національної поліції України, прокуратури, що набули суспільного резонансу, за участю посадовців вищої керівної ланки держави, видатних діячів держави, надання практичної і методичної допомоги в їх розслідуванні.

Вивчає кримінальні провадження, що знаходяться у слідчих відділу, слідчих відділів поліції міста Одеси та Одеської області, при необхідності дає у них письмові вказівки, контролює їх виконання.

Несе персональну відповідальність за організацію роботи з особовим складом, стан дисципліни та законності.

Отже під час проведення службового розслідування, згідно наказу від 23 грудня 2021 року №2938 встановлено, що позивачем вчинено дисциплінарний проступок, що виразився у порушенні вимог п. 6, 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого ЗУ від 15.03.2018 року № 2337-VIIІ, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію», ст. 2, ч. 2 ст. 9, п. 4 ч. 2 ст. 39 КПК, п. 11 ч. 4 р. VІ «Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, ч. 1 р. 10 Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальних правопорушень, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 № 757, п. 1, 3 ч. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 22.02.2016 № 1179, своїх функціональних обов`язків, затверджених 02.07.2021 заступником начальника ГУНП в Одеській області начальником СУ підполковником поліції Олександром Саламахою, в частині належного контролю за діями слідчих під час проведення досудового розслідування у кримінальних провадженнях, розпочатих за фактами дорожньо-транспортних пригод.

Разом з тим, належних, допустимих та достатніх доказів на спростування встановлених порушень, позивачем ані під час проведення службових розслідувань, ані під час розгляду справи, не надано.

Суд вважає неспроможними посилання позивача на те, що посадові особи ГУНП в Одеській області, діючи у дисциплінарних комісіях при проведенні службових розслідувань діяли без додержання приписів Дисциплінарного статуту, оскільки будь-яких доказів в обґрунтування вказаних обставин позивачем суду не надано. З матеріалів справи вбачається, що службові розслідування відносно позивача були призначені з підстав передбачених Дисциплінарним статутом та проведені відповідно до його вимог, за результатами якого належним чином з відібранням від позивача необхідних пояснень складені висновки службового розслідування, затверджені уповноваженою особою, що позивачем не заперечується

Щодо посилань позивача про упередженність при організації проведення спробового розслідування суд зазначає, що позивачем докази упередженності в організації службового розслідування, окрім суб`єктивної думки позивача не надано.

Так, відповідно до пункту 3 розділу I Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії.

Відповідно до пункту 4 розділу І Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України дисциплінарна комісія створюється із числа поліцейських та інших працівників органу (підрозділу) поліції, де призначено службове розслідування, або працівників інших органів (підрозділів) поліції за наявності згоди їх керівників, які мають відповідні знання та досвід служби (роботи) в поліції та відповідну фахову підготовку щодо предмета проведення службового розслідування.

Відповідно до пункту 2 розділу II Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України персональний склад дисциплінарних комісій із провелення службових розслідувань за відомостями про порушення Поліцейським норм кримінального процесуального законодавства під час здійснення досудового розслідування в кримінальному провадженні формується із числа Працівників органів досудового розслідування Національної поліції України.

Відповілно до пункту 4 розділу І Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України забороняеться включати до складу Дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, щодо якого призначено службове розслідування, осіб які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, заінтересованих у результатах розслідування.

Судом встановлено, що жодна з осіб, які були включені до складу дисциплінарної комісії не є підлеглими ОСОБА_1 .

Також, суд погоджується з твердженнями відповідача, що включення до складу дисциплінарної комісії керівника ініціатора службового розслідування, а також трьох слідчих даного відділу, які є його колегами не заборонено Дисциплінарним статутом Національної поліції України та не є порушенням законодавства, яке регулює організацію та проведення службових розслідувань.

Більш того, суд вказує на те, що ОСОБА_1 під час проведення службового розслідування обіймав посаду начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ, а особи, які були включені до складу дисциплінарної комісії обіймають посади в зовсім іншому підрозділі слідчого управління.

Також, позивач у позові зазначав, що «окремо хочу зауважити про однакові прізвища двох членів комісії, що наводить на думку про їх родинні зв`язки».

Суд критично ставиться до таких доводів позовної заяви та зазначає, що позивач не надає жодних доказів на підтвердження вказаних обставин (щодо родинних зв`язків).

Враховуючи вищевикладене, порушень з боку ГУНП в Одеській області під час проведення службового розслідування не встановлено.

Щодо строків проведення службового розслідування, з якими не погоджується позивач, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1, 2 статті 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Так, наказом ГУНП в Одеській області від 23.12.2021 №2938 було призначено службове розслідування та затверджено склад дисциплінарної комісії.

На підставі рапорта ОСОБА_17 від 24.01.2022 року (а.с.137) наказом ГУНП в Одеській області від 24.01.2022 року №183 продовжено строк проведення службового розслідування.

За результатами проведення службового розслідування 14.02.2022 року начальником ГУНП в Одеській області був затверджений висновок.

Тобто, дисциплінарною комісією було проведено службове розслідування з дотриманням строків, передбачених Дисицплінарних статутом Національної поліції України.

За таких підстав, суд дійшов висновку, що при прийнятті оскаржуваного наказу №445 від 14.03.2022 року Головне управління Національної поліції в Одеській області діяло обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України, а тому правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

У п.58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Підсумовуючи все вищевикладене суд доходить висновку, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню.

Керуючись вимогами ст.ст. 2, 6-11, 241-246 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст. 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Позивач ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ІПН НОМЕР_2 ).

Відповідач Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області (65012, м. Одеса, вул. Канатна 83, ).

Суддя Іванов Е.А.

.