Справа № 240/21948/22
Суддя: Окис Тетяна Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про зупинення провадження у справі

30 листопада 2022 року м. Житомир справа № 240/21948/22

категорія 106020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Окис Т.О., розглянувши у письмовому провадженні справу за позовом ОСОБА_1 до Державної установи "Житомирська установа виконання покарань (№8)" про визнання протиправною бездіяльності, стягнення невиплаченої заробітної плати,

установив:

У вересні 2022 року ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся у суд із позовом до Державної установи «Житомирська установа виконання покарань (№8)» (далі відповідач, ДУ «Житомирська УВК») про визнання протиправною бездіяльності щодо не проведення нарахування та виплати заробітної плати в частині щомісячної додаткової винагороди, яка передбачена постановою Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28 лютого 2022 року №168 (далі Постанова №168) та стягнення недоплаченої суми за період з 24 лютого 2022 року по 07 липня 2022 року у розмірі 10754,49 грн.

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що нормативно-правові акти, які скасовують чи обмежують права, не можуть застосовуватись до правовідносин, які мали місце до дати набрання ними чинності. З огляду на те, що постанови Уряду, якими внесено зміни до Постанови №168, що обумовили обмеження права позивача на отримання додаткової винагороди, підлягають застосуванню, на переконання позивача, саме з дати набрання чинності такими постановами. Відповідач у порушення положень статті 58 Конституції України застосовував у період з 24 лютого по 07 липня 2022 року положення постанов Кабінету Міністрів України, які набули чинності після зазначеного періоду, а тому протиправно недоплатив додаткову винагороду, яка є складовою грошового забезпечення.

Ухвалою суду від 30 вересня 2022 позов прийнято до провадження, призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та визначено відповідачу строк для подання відзиву на позов.

Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи судом, що підтверджується доказами, які містяться в матеріалах справи.

28 жовтня 2022 року відповідач подав відзив, у якому просить в задоволенні позову відмовити. Зазначає, що з урахуванням внесених до Постанови №168 змін нарахування та виплата додаткової винагороди проведені позивачу пропорційно часу несення служби, розрахованого у годинах за період, протягом якого в межах адміністративно-територіальної одиниці, на території якої розташована установа виконання покарань, надавалась допомога в рамках програми «єПідтримка».

Також відповідач подав клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду. Зазначає, що згідно положень частини 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначений спеціальний строк звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, 1 місяць. Оскільки строк звернення до суду за вирішенням цього публічно-правового спору щодо проходження публічної служби охоплюється спеціальною нормою, правові підстави для застосування у спірних правовідносинах норми Кодексу законів про працю України відсутні. Додатково зауважує, що додаткова винагорода не належить до щомісячних додаткових видів грошового забезпечення осіб рядового і начальницького складу, які враховуються при обчисленні, а відтак на спірні правовідносини положення частини 2 статті 233 Кодексу законів про працю України не поширюються.

11 листопада 2022 року судом постановлено ухвалу про призначення справи до розгляду в судовому засіданні.

22 листопада 2022 року відповідач подав клопотання про зупинення провадження у справі у зв`язку з тим, що ухвалою Верховного Суду від 07 листопада 2022 року відкрито провадження у зразковій справі №260/3564/22 за позовом ОСОБА_2 до Державної судової адміністрації України, Територіального Управління Служби судової охорони у Закарпатській області, за участю третьої особи Служби судової охорони про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії.

У судовому засіданні представник відповідача зазначене клопотання підтримав.

Позивач та його представник у судове засідання не прибули, про дату, час та місце проведення розгляду справи повідомлені належним чином.

22 листопада 2022 року на електрону адресу суду надійшла заява представника позивача про відкладення розгляду справи з огляду на те, що він приймає участь у розгляді іншої справи.

За результатами вивчення зазначеної заяви, суд зауважує на таке.

За приписами абзацами 23, 24 підпункту 15.17 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України. Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

У газеті «Голос України» (№168 (7668) від 04 вересня 2021 року) опубліковано оголошення Вищої ради правосуддя про створення та забезпечення функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі ЄСІТС): «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку. Зокрема, вводяться в дію процедури реєстрації, автентифікації та доступу осіб до функціонуючих підсистем (модулів) ЄСІТС (електронний кабінет). Зазначені дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі Положення), та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС.

Названим Положенням визначений порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

Так, за приписами пункту 58 розділу ІV «Перехідні положення» Положення підсистеми (модулі) ЄСІТС, вказані в розділі III цього Положення, починають функціонувати через 30 днів із дня опублікування Вищою радою правосуддя в газеті «Голос України» та на вебпорталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля).

До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає документи у справах або на офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти, з якої надійшли до суду документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом (пункт 59 Положенням).

Аналіз наведених норм, дає підстави для висновку, що з 05 жовтня 2021 року процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду не лише через підсистему «Електронний суд», а й в електронній формі, з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, за умови їхнього засвідчення кваліфікованим електронним підписом.

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 14 липня 2022 року у справі №620/10863/21.

Однак, заява представника позивача, яка надійшла на електронну адресу суду, не засвідчена кваліфікаційним електронним підписом.

Згідно із частиною 7 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Відповідно до частини 8 цієї правової норми процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Стаття 167 Кодексу адміністративного судочинства України визначає загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Частиною 1 цієї правової норми встановлено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, зокрема, інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Відповідно до частини 9 та 10 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Приписами частини 2 статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини 1 цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

З огляду на викладене, оскільки заява представника позивача про відкладення розгляду справи не скріплена електронним підписом та подана без надання доказів надсилання його копії відповідачу листом з описом вкладення, вона не може бути прийнята до розгляду і підлягає поверненню особі, яка її подала без розгляду.

Такий висновок суду узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 04 листопада 2021 року у справі №260/3564/22.

Відповідно до частини 1 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно частини 9 цієї правової норми, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відтак, 22 листопада 2022 року суд дійшов висновку про наявність підстав для продовження розгляду справи у порядку письмового провадження.

22 листопада 2022 року представник позивача подав заяву, у якій зазначив, що покладається на розсуд суду при розгляді клопотання відповідача про зупинення провадження у справі. Додатково зауважив, що відповідачем у зразковій справі виступає інший державний орган.

За результатами вивчення матеріалів справи та клопотання відповідача про зупинення провадження у справі, суд приходить до такого.

Як убачається зі змісту позовної заяви спірним питанням у правовідносинах між сторонами виступає правильність застосування відповідачем положень постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» (далі Постанова №168) з урахуванням внесених до неї змін та доповнень.

Зі змісту ухвали Верховного Суду від 07 листопада 2022 року у справі №260/3564/22 про відкриття провадження у зразковій справі, спір також виник щодо застосування положень Постанови №168.

Однак, у названій справі відповідачем виступає інший державний орган, а предметом судового оскарження є бездіяльність останнього щодо невиконання положень Постанови №168.

Отже, справа, що є перебуває у провадженні Житомирського окружного адміністративного суду не є типовою зі справою, провадження в якій відкрито Верховним Судом.

Проте як зазначено вище спірним питанням, заявленим до вирішення судами в обох таких справах, є правильність застосування Постанови №168 суб`єктами владних повноважень, відповідачами у справі.

Судом установлено, що Постановою №168 на виконання Указів Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64 та «Про загальну мобілізацію» №69 у пункті 1 установлено, що на період дії воєнного стану військовослужбовцям Збройних Сил, Служби безпеки, Служби зовнішньої розвідки, Головного управління розвідки Міністерства оборони, Національної гвардії, Державної прикордонної служби, Управління державної охорони, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації, Державної спеціальної служби транспорту, військовим прокурорам Офісу Генерального прокурора, особам рядового і начальницького складу Державної служби з надзвичайних ситуацій, співробітникам Служби судової охорони, особам начальницького складу управління спеціальних операцій Національного антикорупційного бюро та поліцейським виплачується додаткова винагорода в розмірі 30000 гривень щомісячно (крім військовослужбовців строкової служби), а тим з них, які беруть безпосередню участь у бойових діях або забезпечують здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах у період здійснення зазначених заходів (у тому числі військовослужбовцям строкової служби), розмір цієї додаткової винагороди збільшується до 100 000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно часу участі у таких діях та заходах.

У подальшому постановою Уряду від 22 березня 2022 року №350 до наведеного пункту внесено зміни після слів «та поліцейським» зазначено «, а також особам рядового і начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби, які несуть службу в органах і установах зазначеної Служби, що розташовані в межах адміністративно-територіальних одиниць, на території яких надається допомога в рамках Програми «єПідтримка»,».

Обидві зазначені постанови набирали чинності з дня їх опублікування та підлягали застосуванню з 24 лютого 2022 року.

У подальшому 01 липня 2022 року Уряд прийняв постанову «Про внесення змін до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 168» №754 (далі Постанова №754), яка згідно пункту 2 також набрала чинності з дати її опублікування 08 липня 2022 року та підлягала застосуванню з 01 червня 2022 року.

Згідно змін, затверджених названою постановою, слова «які несуть службу в органах і установах зазначеної Служби, що розташовані в межах адміністративно-територіальних одиниць, на території яких надається допомога в рамках Програми «єПідтримка» замінити словами «які несуть службу в органах і установах зазначеної Служби в межах територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні)»;

після слова «щомісячно» доповнити словами «(крім осіб рядового і начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби, яким така винагорода виплачується пропорційно часу проходження служби в розрахунку на місяць)».

07 липня 2022 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 168» №793 (далі Постанова №793), згідно пункту 2 якої вона набирає чинності з дня її опублікування 19 липня 2022 року та підлягає застосування з 24 лютого 2022 року.

Змінами, затвердженими зазначеною постановою слова і цифри «додаткова винагорода в розмірі 30000 гривень щомісячно» замінено словами і цифрами «додаткова винагорода в розмірі до 30000 гривень пропорційно в розрахунку на місяць».

Отже Постанова №168 у редакції Постанови №754 та №793 замість раніше фіксованого права на отримання додаткової винагороди осіб, зазначених у пункті 1, які несуть службу в органах і установах, що розташовані в межах адміністративно-територіальних одиниць, на території яких надається допомога в рамках Програми «єПідтримка», встановлено право на отримання такої осіб, які несуть службу в органах і установах в межах територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) та пропорційно часу проходження служби в розрахунку на місяць, а також замість розміру додаткової винагороди 30000,00 грн, встановлено граничний розмір такої винагороди до 30000,00 грн.

У пунктах 2 зазначених Постанов передбачено, що такі набирають чинності з дня їх опублікування та застосовується з 01 червня 2022 року та 24 лютого 2022 року, відповідно. Такі положення свідчать про ретроактивну форму (зворотну дію) Постанови №754 та №793, оскільки передбачають регулювання правовідносин, які виникли до набрання ними чинності.

Отже визначальним питання для вирішення справи є можливість застосування до спірних правовідносин положень Постанови №168 у редакції Постанови №754 та №793, що зводиться до вирішення питання дії нормативно-правового акта в часі.

Аналогічне питання постане і перед Верховним Судом під час розгляду зразкової справи №260/3564/22.

Положеннями частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 236 Кодексу адміністративного судочинства України, суд зупиняє провадження у справі в разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі.

Ураховуючи, що в рамках цієї справи предметом перевірки виступає правильність застосування норм Постанови №168, суд дійшов висновку про об`єктивну неможливість розгляду цієї справи до вирішення зразкової справи №260/3564/22 за позовом ОСОБА_2 до Державної судової адміністрації України, Територіального Управління Служби судової охорони у Закарпатській області, за участю третьої особи Служби судової охорони про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії.

З огляду на викладене, клопотання відповідача підлягає частковому задоволенню, а провадження у справі необхідно зупинити до набрання законної сили рішенням у справі №260/3564/22.

Керуючись статтями 9, 236, 243, 248, 250, 256, 293, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Клопотання Державної установи «Житомирська установа виконання покарань (№8)» про зупинення провадження у справі задовольнити частково.

Зупинити провадження у справі № 240/21948/22 за позовом ОСОБА_1 до Державної установи "Житомирська установа виконання покарань (№8)" про визнання протиправною бездіяльності, стягнення невиплаченої заробітної плати до набрання законної сили судовим рішенням у справі №260/3564/22.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в частині зупинення провадження у справі до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дати її постановлення.

Суддя Т.О. Окис