Справа № 520/4598/22
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2022-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

29 листопада 2022 року Справа № 520/4598/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Сагайдака В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5,м. Харків,61002, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківської області від 19.05.2022 № 273 про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 , дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 Головного управління Національної поліції в Харківської області;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківської області від 23.05.2022 № 257 о/с, яким капітана поліції ОСОБА_1 , дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області звільнено зі служби в поліції у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби на підставі пункту 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію";

- поновити ОСОБА_1 в посаді дільничного офіцера поліції СППП відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківської області усі види грошового забезпечення за час вимушеного прогулу на користь ОСОБА_1 , визначені на день звільнення;

- допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській та в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 , грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за один місяць без урахування обов`язкових податків та зборів.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідач діяв неправомірно. Наказ ГУНП в Харківській області від 19.05.2022 №273 до дільничного офіцера поліції СППП відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 та Наказ ГУНП в Харківській області від 23.05.2022 № 257 о/с дільничного офіцера поліції СППП відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 - підлягають скасуванню, як винесені без врахування всіх фактичних обставин справи та фактичну диспозицію речей, з порушенням вимог чинного законодавства. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Представником відповідача надано відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, та зазначає, що діяв в межах повноважень та згідно норм чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, виходячи з наступного.

З матеріалів справи судом встановлено, що позивач, проходив службу в Національній поліції України. Останнім місце служби з 29.03.2022 є посада дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області.

Наказом ГУ НП в Харківській області No 595 від 05.05.2022 було призначено службове розслідування відносно позивача.

19.05.2022 дисциплінарною комісією складено висновок, відповідно до якого зазначено, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог ст. 22, ч. 1 ст. 24 Закону України «Про запобігання корупції», ч. 1 ст. 8, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, п. 2, 3 ч. 1 ст.23, ч. 5 ст. 37 Закону України «Про Національну поліцію України», ч. 2 ст. 19 Конституції України, п. 1, 2, 6, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацу 2 пункту 2 та п. 2-1 Порядку тимчасового затримання працівниками уповноважених підрозділів Національної поліції транспортних засобів та їх зберігання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.12.2008 № 1102, абзацу 5 п. 1 розділу II, п. 3 розділу IVПравил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п. 1.6 наказу начальника ГУНП в Харківській області від 19.10.2021 № 2062та Присяги поліцейського, дільничний офіцер поліції СППП відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_1 підлягає застосуванню дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУНП в Харківській області від 19.05.2022 №273 до дільничного офіцера поліції СППП відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Наказом ГУНП в Харківській області від 23.05.2022 № 257 о/с дільничного офіцера поліції СППП відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 звільнено за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) Закону України «Про Національну поліцію».

23.05.2022 р. позивач був ознаи??омлении? із цима наказами, про що свідчить и?ого підпис.

Позивач не погоджуючись з вчиненими відповідачем діями та з метою захисту порушеного права на працю, що проявилося у незаконному, на думку позивача, звільненні, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

По суті спірних правовідносин, суд зазначає наступне.

Пунктом 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Окрім того, пунктом 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно ст. 19 Закону України «Про національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Пунктами 1-3 частини першої статті 38 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліція може проникнути до житла чи іншого володіння особи без вмотивованого рішення суду лише в невідкладних випадках, пов`язаних із: рятуванням життя людей та цінного майна під час надзвичайних ситуацій; безпосереднім переслідуванням осіб, підозрюваних у вчиненні кримінального правопорушення; припиненням злочину, що загрожує життю осіб, які знаходяться в житлі або іншому володінні.

Частиною другою статті 38 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що проникнення поліцейського до житла чи іншого володіння особи не може обмежувати її права користуватися власним майном.

Стаття 64 Закону України «Про Національну поліцію» визначає, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я. (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Так, частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІП (надалі - Дисциплінарний статут) визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Законом України «Про національну поліцію» визначені основні обов`язки поліцейського, передбачено, що поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до пунктів 1, 2 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки: утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

У пункті 1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 (далі - Правила № 1179) вказано, що ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Абзацом другим пункту 1 розділу І Правил № 1 179 визначено, що ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Абзацами другим-четвертим пункту 1 розділу II Правил № 1179 передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно- правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського: професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, шо визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків.

Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» (з урахуванням Указів Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, від 18.04.2022 № 259/2022, від 21.04.2022 № 2212-ІХ та від 17.05.2022 № 341/2022) в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022.

Згідно з частиною другої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Крім того, статтею 16 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» визначено, що за рішенням Ради національної безпеки і оборони України, введеним у дію в установленому порядку указом Президента України, утворені відповідно до законів України військові формування залучаються разом із правоохоронними органами до вирішення завдань, пов`язаних із запровадженням і здійсненням заходів правового режиму воєнного стану, згідно з їх призначенням та специфікою діяльності.

Пункт 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» передбачає, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту, передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Статтею 13 вказаного вище Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Аналіз вищезазначених норм діючого законодавства свідчить про те, що обов`язковою умовою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності та накладення на нього дисциплінарного стягнення є наявність встановленого факту невиконання чи неналежного виконання ним службової дисципліни, а також наявність обґрунтованих підстав для застосування до працівника органів поліції заходів дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

В ході судового розгляду не встановлено порушень порядку призначення та проведення службового розслідування, з огляду на таке.

З матеріалів справи судом встановлено, що позивач, проходив службу в Національній поліції України. Останнім місце служби з 29.03.2022 є посада дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області.

Наказом ГУ НП в Харківській області No 595 від 05.05.2022 було призначено службове розслідування відносно позивача.

Службовим розслідуванням встановлено, що відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, у зв`язку із військовою агресію РФ проти України, було введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб. Згідно з положеннями Указів Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 та від 18.04.2022 № 259/2022 строк дії воєнного стану в Україні було продовжено із 05.30 26.03.2022 строком на 30 діб та з 05.30 25.04.2022 строком на 30 діб. Відповідно до яких Міністерство внутрішніх справ України зокрема в особі Національної поліції України, яка є структурним підрозділом зобов`язано запровадити та здійснювати передбачені Законом України «Про правовий режим воєнного стану» заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Згідно з вимогами ст. 17 Закон України «Про правовий режим воєнного стану», органи державної влади України, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, громадські об`єднання, а також громадяни зобов`язані сприяти діяльності військового командування та військових адміністрацій у запровадженні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану на відповідній території.

Відповідно до книги реєстрації інструктажів про заходи безпеки при поводженні з табельною вогнепальною зброєю відділення поліції № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області (інв. № 1412) 04.05.2022 о 09.00 заступили на чергування дільничний офіцер поліції СППП капітан поліції ОСОБА_1 та дізнавач сектору дізнання капітана поліції ОСОБА_2 .

Опитані дільничний офіцер поліції СПППвідділення поліції № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_1 , та дізнавач сектору дізнання відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_2 пояснили, що 04.05.2022 о 09.00 вони заступили на патрулювання території обслуговування відділення поліції №2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області на службовому автомобілі ВАЗ-21104, н.з. НОМЕР_2 (на синьому фоні). Під час руху на автодорозі Київ Харків - Довжанський у смт. Пісочин до їх службового автомобіля під`їхав автомобіль, з якого вийшли поліцейські ДВБ НП України та попросили оглянути вказаний службовий транспортний засіб.

ОСОБА_2 і ОСОБА_1 надали згоду. За результатами огляду службового автомобіля ВАЗ-21104, н.з. НОМЕР_2 (на синьому фоні), поліцейські ДВБ НП України недоліки не виявили. Причини вказаної перевірки їм невідомі. Жодних протиправних дій вони не вчиняли, порушень службової дисципліни та корупційного законодавства не допускали.

Пояснення, надані поліцейськими відділення поліції № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_2 та капітаном поліції ОСОБА_1 спростовуються та факт вчинення ними дисциплінарних проступків.

04.05.2022 у період з 17.12 по 18.03 працівниками Харківської обласної прокуратури та поліцейськими Харківського управління ДВБ НП України проведено огляд місця події на території смт Пісочин Харківської області, у ході якого в службовому автомобілі ВАЗ-21104, н.з. НОМЕР_2 (на синьому фоні), яким користувалися поліцейські відділення поліції № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , виявлено та вилучено грошові кошти на загальну суму 6000 грн.

На час розслідування досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000071 від 04.05.2022 за ч. 3 ст. 368 КК України триває, повідомлень про підозру нікому не вручалось.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 36 Закону України «Про виконавче провадження», у разі необхідності розшуку транспортного засобу боржника виконавець виносить постанову про такий розшук, яка є обов`язковою для виконання поліцією. Тимчасове затримання та зберігання поліцією на спеціальних майданчиках чи стоянці виявленого за результатами розшуку транспортного засобу боржника здійснюються в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Розшук транспортного засобу боржника припиняється в разі його виявлення, про що виконавцем не пізніше наступного робочого дня виноситься постанова про зняття майна з розшуку.

Згідно з вимогами абзацу 2 пункту 2 та п. 2-1 Порядку тимчасового затримання працівниками уповноважених підрозділів Національної поліції транспортних засобів та їх зберігання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.12.2008 № 1102, тимчасове затримання транспортного засобу здійснюється також у разі виявлення транспортного засобу боржника, оголошеного в розшук відповідно до статті 36 Закону України Про виконавче провадження. За наявності правових підстав, передбачених пунктом 2 цього Порядку, тимчасове затримання транспортного засобу проводиться шляхом його блокування або доставлення для зберігання на спеціальний майданчик чи стоянку.

07.11.2015 капітан поліції ОСОБА_1 та капітан поліції ОСОБА_2 склали Присягу на вірність українському народові, згідно з якою зобов`язалися з гідністю нести високе звання поліцейського, сумлінно виконувати свої службові обов`язки, дотримуватися Конституції та законів України.

Також установлено, що 02.08.2020 капітан поліції ОСОБА_1 та капітан поліції ОСОБА_2 особисто ознайомилися з підпискою щодо обмежень, пов`язаних зі службою в поліції.

Відповідно до вимог статті 22 Закону України «Про запобігання корупції» особам, зазначеним в підпункті «з» (поліцейські) пункту 1 частини 1 статті 3 цього Закону, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди (грошові кошти або інше майно, переваги, пільги, послуги, нематеріальні активи, будь-які інші вигоди нематеріального чи негрошового характеру, які обіцяють, пропонують, надають або одержують без законних на те підстав) для себе чи інших осіб.

Згідно з вимогами частини 1 статті 24 Закону України «Про запобігання корупції» особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняні до них особи у разі надходження пропозиції щодо неправомірної вигоди або подарунка, незважаючи на приватні інтереси, зобов`язані невідкладно вжити таких заходів:

1) відмовитися від пропозиції;

2) за можливості ідентифікувати особу, яка зробила пропозицію;

3) залучити свідків, якщо це можливо, у тому числі з числа співробітників;

4) письмово повідомити про пропозицію безпосереднього керівника (за наявності) або керівника відповідного органу, підприємства, установи, організації, спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.

Тобто капітаном поліції ОСОБА_1 та капітаном поліції ОСОБА_2 під час отримання від водія ОСОБА_3 неправомірної вигоди за не затримання автомобіля «Опель Омега», н.з. НОМЕР_3 , який знаходився у розшуку як транспортний засіб боржника, вимоги частини 1 статті 22, ст. 24 Закону України «Про запобігання корупції» були проігноровані.

У відповідності до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами підпункту 6 пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, поліцейський зобов`язаний утримуватись від дій, які підривають авторитет Національної поліції України. Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції, що визначено у частині 3 статті 11 Закону України «Про Національну поліцію».

У свою чергу капітан поліції ОСОБА_1 та капітан поліції ОСОБА_2 не передбачили негативних наслідків для авторитету Національної поліції України та не утрималися від протиправних дій, направлених на отримання неправомірної вигоди.

Згідно з вимогами абзацу 5 пункту 1 розділу IIПравил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про

Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України.

Частиною 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського.

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини 1 статті 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Таким чином, за результатами службового розслідування в діях дільничного офіцера поліції СППП відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 та капітана поліції ОСОБА_2 встановлені факти вчинення ними дисциплінарних проступків, а саме: 04.05.2022 під час патрулювання у смт Пісочин Харківського району Харківської області ними був виявлений транспортний засіб «Опель Омега», н.з. НОМЕР_3 , який оголошений у розшук відповідно до вимог ст. 36 Закону України «Про виконавче провадження», однак у порушення вимог абзацу 2 п. 2 та п. 2-1 Порядку тимчасового затримання працівниками уповноважених підрозділів Національної поліції транспортних засобів та їх зберігання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.12.2008 № 1102, ч. 5 ст. 37 Закону України «Про Національну поліцію», не затримали, не вилучили вищевказаний транспортний засіб боржника шляхом його блокування або доставлення для зберігання на спеціальний майданчик чи стоянку, не склали протокол про здійснення тимчасового обмеження фактичного володіння річчю та не вручити протокол цій особі.

У подальшому капітани поліції ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , усвідомлюючи протиправність своїх дій, від водія автомобіля «Опель Омега», н.з. НОМЕР_3 , - ОСОБА_3 прийняли пропозицію щодо неправомірної вигоди за незатримання вищевказаного транспортного засобу і постановку його на спеціальний майданчик чи стоянку та отримали від останнього грошові кошти у сумі 6000 грн., чим допустили порушення вимог ст. 22, ч. 1 ст. 24 Закону України «Про запобігання корупції». Крім цього, перебуваючи на службі, замість виконання завдань, передбачених п. 2, 3 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію», щодо виявлення причини та умов, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вжиття у межах своєї компетенції заходів для їх усунення, щодо вжиття заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; щодо припинення виявленого правопорушення, самі вчинили відносно ОСОБА_3 дії, які призвели до внесення працівниками Територіального управлінням ДБР, розташованим у місті Полтаві, відомостейдо ЄРДР № 0000071за фактом вчинення поліцейськими кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Крім цього, капітани поліції ОСОБА_1 та ОСОБА_2 були ознайомлені з вимогами наказу начальника ГУНП в Харківській області від 19.10.2021 № 2062, що у разі вчинення ними протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України в очах населення, а також учинення будь-яких злочинів, корупційних протиправних дій, керівництвом ГУНП в Харківській області до працівників буде прийматися безальтернативне рішення звільнення з Національної поліції України.

Також, капітани поліції ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вчинили дисциплінарний проступок, що виразився у порушені: п. 1, 2, 6, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту

Національної поліції України, у частині неутримання від протиправних дій, які підірвали авторитет Національної поліції України, невиконання зобов`язання бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, ознайомившись і знаючи закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки не виконали, не сприяли керівникові в організації дотримання службової дисципліни; п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», у частині недотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, не професійного виконання своїх службових обов`язків; абзацу 5 пункту 1 розділу II, пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, у частині недотримання норм професійної етики, антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України; ч. 2 ст. 19 Конституції України, ч. 1 ст. 8 Закону України «Про Національну поліцію», діяли не у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Дисциплінарною комісією встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 та капітан поліції ОСОБА_2 вчинили дисциплінарні проступки в умовах воєнного стану та військової агресії Російської Федерації проти України.

Обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність поліцейських відділення поліції № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 та капітана поліції ОСОБА_2 службовим розслідуванням не встановлено.

Виходячи з вищевикладеного, необхідно дійти до висновку, що поліцейські відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області: дільничний офіцер поліції СППП капітан поліції ОСОБА_1 та дізнавач сектору дізнання капітан поліції ОСОБА_2 вчинили дисциплінарні проступки, які є не сумісними з подальшим проходженням їх служби в Національній поліції України.

За проведеним службовим розслідуванням 19.05.2022 начальником ГУНП в Харківській області затверджений висновок, відповідно до якого за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог ст. 22, ч. 1 ст. 24 Закону України «Про запобігання корупції», ч. 1 ст. 8, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, п. 2, 3 ч. 1 ст. 23, ч. 5 ст. 37 Закону України «Про Національну поліцію України», ч. 2 ст. 19 Конституції України, п. 1, 2, 6, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацу 2 пункту 2 та п. 2-1 Порядку тимчасового затримання працівниками уповноважених підрозділів Національної поліції транспортних засобів та їх зберігання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.12.2008 № 1102, абзацу 5 п. 1 розділу II, п. 3 розділу IVПравил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п. 1.6 наказу начальника ГУНП в Харківській області від 19.10.2021 № 2062та Присяги поліцейського, дільничний офіцер поліції СППП відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_1 підлягає застосуванню дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУНП в Харківській області від 19.05.2022 №273 до дільничного офіцера поліції СППП відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Наказом ГУНП в Харківській області від 23.05.2022 № 257 о/с дільничного офіцера поліції СППП відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 звільнено за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) Закону України «Про Національну поліцію».

Судом також встановлено, що службове розслідування відносно позивача проведено у строки, визначені ч. 3 ст. 26 Дисциплінарного статуту.

Відповідно до підпункту 2 пункту 9 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок проведення службових розслідувань), у разі якщо уповноважений керівник не має права на накладення конкретного виду дисциплінарного стягнення на поліцейського, він затверджує висновок службового розслідування і одночасно порушує перед старшим прямим керівником, наділеним правом накладати таке стягнення, клопотання про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського.

Відповідно до частини шостої статті 20 Дисциплінарного статуту, керівник, не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, може порушити перед уповноваженим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до пункту 1 розділу VII Порядку проведення службових розслідувань, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту.

Відповідно до частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту передбачено, що кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Судом з матеріалів службового розслідування встановлено, що позивач надав пояснення щодо себе в ході досудового розслідування.

Відповідно до частини третьої статті 19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, шо пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

В ході проведення службового розслідування комісія усі обставини, які обтяжують відповідальність позивача та які пом`якшують. Вказані висновки суд вважає такими, що відповідають обставинам, встановленим в ході службового розслідування.

Суд наголошує, що звільнення позивача зі служби мало підставою вчинення саме дисциплінарного проступку та реалізації дисциплінарного стягнення, які не є видом відповідальності за кримінально каране діяння.

Як вбачається з висновку службового розслідування, сутність виявлених порушень полягає у вчинення дисциплінарного проступку, відповідно до якого за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог ст. 22, ч. 1 ст. 24 Закону України «Про запобігання корупції», ч. 1 ст. 8, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, п. 2, 3 ч. 1 ст. 23, ч. 5 ст. 37 Закону України «Про Національну поліцію України», ч. 2 ст. 19 Конституції України, п. 1, 2, 6, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацу 2 пункту 2 та п. 2-1 Порядку тимчасового затримання працівниками уповноважених підрозділів Національної поліції транспортних засобів та їх зберігання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.12.2008 № 1102, абзацу 5 п. 1 розділу II, п. 3 розділу IVПравил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п. 1.6 наказу начальника ГУНП в Харківській області від 19.10.2021 № 2062 та Присяги поліцейського.

Отже, відповідач не перебирав на себе повноважень суду, а визначив, в чому саме полягає порушення позивачем службової дисципліни.

Суд вважає, що початок збройної агресії російської федерації проти України з 24.02.2022 мав вплив на обставини, які входять до предмету доказування в даній справі, що має бути враховано судом при прийнятті рішення.

Зважаючи на відсутність будь-яких суперечностей в зібраних в ході службового розслідування матеріалах та ненадання позивачем як пояснень, так і доказів на їх підтвердження, які б спростовували зібрану відповідачем в ході службового розслідування інформацію, суд оцінює як обґрунтований висновок службового розслідування відносно позивача.

Відтак, на переконання суду, матеріалами службового розслідування підтверджується те, що поведінка позивача є цілком несумісною з вимогами, які ставляться до поліцейських, особливо, в період дії воєнного стану.

Згідно з ч.ч. 3,7,8,9 ст. 19 Дисциплінарного статуту НПУ під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

За частинами 2,3 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Відповідно до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

З аналізу положень Розділу ІІІ Дисциплінарного статуту вбачається, що зазначений перелік визначений таким чином, що кожне наступне стягнення є суворішим за попереднє.

Отже, дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції є найсуворішим дисциплінарним стягненням.

Суд наголошує, що принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі полягає насамперед у активній ролі суду при розгляді справи. В адміністративному процесі, на відміну від суто змагального процесу, де суд оперує виключно тим, на що посилаються сторони, мають бути повністю встановлені обставин справи, щоб суд ухвалив справедливе та об`єктивне рішення.

Зі змісту Присяги поліцейського, текст якої наведено у ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», вбачається, що особа, яка вступає на службу в поліцію, усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягає вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституціїта законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Суд, з огляду на встановлені у цій справи фактичні обставини, а також вчинення проступку позивачем в період дії військового стану, дійшов висновку, що відповідачем правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби в поліції, адже вчинений позивачем проступок є таким, що негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства. Такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.

Суд зазначає, що враховуючи те, що позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

Аналогічна правова позиція відображена в постанові Верховного Суду від 09.09.2020 у справі № 815/2705/16, від 24.06.2021 у справі № 826/7830/17.

Отже, задоволення позову залежить від скасування Наказу ГУНП в Харківській області від 19.05.2022 №273 до дільничного офіцера поліції СППП відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 та Наказу ГУНП в Харківській області від 23.05.2022 № 257 о/с дільничного офіцера поліції СППП відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 . Оскільки правомірність похідного залежить від правомірності основного, а похідне не породжує прав і обов`язків без основного, суд зробив висновок про неправомірність основної вимоги.

Такий правовий висновок поділяє і КАС у складі Верховного Суду (постанова від 05 травня 2021 року у справі №160/1505/20).

Отже, зазначені вимоги також не підлягають задоволенню.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень надав до суду достатні, беззаперечні докази в обґрунтування обставин, на яких ґрунтується його відзив, і довів правомірності його дій.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню в повному обсязі.

Розподіл судових витрат не здійснюється, оскільки позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п.1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 241-247, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5,м. Харків,61002, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу- залишити без задоволення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Другого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 29 листопад 2022 р.

Суддя Сагайдак В.В.