Справа № 120/9841/22
Суддя: Дмитришена Руслана Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

01 грудня 2022 р. Справа № 120/9841/22

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Дмитришена Руслана Миколаївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1

до: Військової частини НОМЕР_1

про: визнання бездіяльності, рішення та наказу протиправними, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:
До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності, рішення та наказу протиправними, зобов`язання вчинити дії.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Положеннями п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Норми статей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень цих норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України, після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою спонукання учасників адміністративного судочинства до своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Нормами ст. 122 КАС України передбачено диференційований підхід до регулювання тривалості строків звернення до адміністративного суду в залежності від статусу позивача та від категорії публічно - правового спору.

Тому, передумовою вирішення питання про дотримання позивачем строків звернення до суду є оцінка характеру спірних правовідносин з метою визначення категорії спору.

Як встановлено із прохальної частини, позовними вимогами є :

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 у поновленні ОСОБА_1 на квартирному обліку;

- визнати протиправними та скасувати рішення житлової комісії військової частини НОМЕР_1 , оформлене протоколом №67 від 12.06.2020 "Про зняття з квартирного обліку майора ОСОБА_1 " та наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 16.06.2020 №301 "Про затвердження протоколу житлової комісії";

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 відновити порушене право ОСОБА_1 шляхом поновлення ОСОБА_1 на квартирному обліку з дати першочергового зарахування на квартирний облік, а саме з 27.02.2004, в загальній черзі та з 09.06.2016 в першочерговій черзі, як учасника бойових дій.

Суддя зазначає, що військова служба є різновидом публічної служби.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У цій категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, за загальним правилом, перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не може визнаватися поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Щодо відліку строку звернення із адміністративним позовом, суд зазначає, що порівняльний аналіз термінів "дізнався" та "повинен дізнатися", що містяться в ч. 2 ст. 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку позивача знати про стан своїх прав. При цьому, суд з`ясовує момент, коли позивач фактично дізнався або мав реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення.

Обґрунтовуючи позовну заяву, в частині строку звернення до суду, представник позивача зазначила, що про спірне рішення житлової комісії в/ч НОМЕР_1 , оформлене протоколом № 67 від 12.06.2020 "Про зняття з квартирного обліку" та наказ командира в/ч НОМЕР_2 від 16.06.2020 № 301 "Про затвердження протоколу житлової комісії" позивач дізнався з дати набрання законної сили рішенням Вінницького окружного адміністративного суду у справі № 120/5096/22, а саме 17.11.2022, в якому він був позивачем.

Тому, на думку представника позивача, ОСОБА_1 не пропущено місячний строк звернення до суду з даним позовом.

Оцінюючи твердження представника позивача щодо дотримання строків звернення до суду, зазначаю наступне.

З комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" вбачається, що представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , 05.07.2022 звернулась до Вінницького окружного адміністративного суду із позовною заявою до Військової частини НОМЕР_3 та Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій житлової комісії відповідача 2 щодо зняття позивача з квартирного обліку з порушенням процедури зняття у зв`язку з його переміщенням по військовій службі, пов`язаного з переїздом до іншого гарнізону; визнання протиправним та скасування рішення житлової комісії відповідача 1, оформлене протоколом від 20.07.2021 №76 та наказу командира відповідача 1 від 20.07.2021 № 141 в частині зарахування позивача на квартирний облік в загальну чергу з 20.07.2021 та в першочергову чергу як учасника бойових дій з 20.07.2021; зобов`язання відповідача 1 зарахувати позивача на квартирний облік з дати першочергового зарахування на квартирний облік за попереднім місцем проходження військової служби, а саме з 27.02.2004 в загальній черзі та з 09.06.2016 в першочерговій черзі як учасника бойових дій.

В тексті позовної заяви представник позивача, зазначила, що 14.06.2021 ОСОБА_1 особисто забрав матеріали особової справи в КЕВ м. Житомир, з якої власне і дізнався, що житлова комісія військової частини НОМЕР_1 зняла його з житлового обліку, що підтверджується протоколом від 12.06.2020.

Крім того, до матеріалів позову у справі №120/5096/22 ОСОБА_1 додав спірні у даній справі рішення Житлової комісії в/ч НОМЕР_1 , оформлене протоколом № 67 від 12.06.2020 "Про зняття з квартирного обліку" та наказ командира в/ч НОМЕР_2 від 16.06.2020 № 301 "Про затвердження протоколу житлової комісії".

Вказане свідчить про те, що позивач з 14.06.2021 (дата, коли позивач особисто забрав матеріали особової справи в КЕВ м. Житомир, як на те стверджувала представник позивача у справі №120/5096/22) був обізнаний із спірним рішенням та наказом.
Разом з тим, станом на 05.07.2022 (дата подання позовної заяви по справі №120/5096/22) у позивача були наявні спірні рішення та наказ, адже такі були додані до матеріалів позову у справі №120/5096/22.
Однак, позивач, через свого представника - ОСОБА_2 , звернувся до суду із даною позовною заявою лише 28.11.2022 із пропуском місячного строку звернення до суду.

Доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, позивачем суду не наведено.

Твердження представника позивача про обізнаність із спірним рішенням та наказом після набрання законної сили рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 05.10.2022 у справі №120/5096/22, суддя відхиляє, з огляду на викладене вище, як безпідставні.

Відтак, позовна заява не відповідає нормам ч. 6 ст. 161 КАС України адже подана в суд із пропуском встановленого строку за відсутності обґрунтованого клопотання про його поновлення.

Згідно ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, доходжу висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху. При цьому, позивачу надається строк для подання обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, у якій необхідно вказати підстави для поновлення строку, які б свідчили про наявність обставин, що могли б оцінюватися як об`єктивні, тобто такі, що не залежали від волевиявлення позивача та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Також необхідно долучити відповідні докази.

Керуючись ст. 122, 123, 160, 161, 169, 248, 256, КАС України,

УХВАЛИВ:
1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності, рішення та наказу протиправними, зобов`язання вчинити дії, залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у 10-ти денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

3. Копію ухвали надіслати представнику позивача.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.
Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Дмитришена Руслана Миколаївна