Справа № 360/1126/22
Суддя: О.М. Качанок
Дата ухвалення: 2022-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

29 листопада 2022 року Справа № 360/1126/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Качанок О.М., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області, в якому позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Луганській області від 13.12.2021 № 3393 «Про застосування дисциплінарного стягнення» в частині звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Луганській області № 16 о/с від 11.01.2022 «По особовому складу» в частині звільнення зі служби в поліції - капітана поліції ОСОБА_1 , оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 2 Сватівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Луганській області за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) Закону України «Про Національну поліцію» та поновити капітана поліції ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 2 Сватівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Луганській області з 17.01.2022 та допустити негайне виконання судового рішення;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Луганській області на користь ОСОБА_1 середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 17.01.2022 по день ухвалення рішення суду, з урахуванням належних до сплати податків та інших обов`язкових платежів.

Ухвалою суду від 16.02.2022 відкрито провадження у справі призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін у відкритому судовому засіданні на 03.03.2022.

03.03.2022 судове засідання у справі не відбулось у зв`язку з введенням воєнного стану, постійними обстрілами міста Сєвєродонецьк та веденням активних бойових дій на території Луганської області, а також зупиненням роботи Луганського окружного адміністративного суду.

Ухвалою суду від 15.06.2022 відкладено судове засідання по справі № 360/1126/22 до відновлення можливості проведення судового засідання та участі у розгляді справи всіх сторін по справі, в тому числі шляхом проведення відеоконференції або безпосередньої участі у судових засіданнях за місцем розташування суду.

Ухвалою суду від 26.08.2022 призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 14.09.2022.

14.09.2022 судове засідання відкладено до 20.10.2022 у зв`язку з неявкою позивача.

20.10.2022 судове засідання було відкладено до 29.11.2022, також у зв`язку з неявкою позивача у судове засідання.

Позивач в судове засідання, призначене на 29.11.2022 не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надавав.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

29.11.2022 представником відповідача до суду подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Вирішуючи вказане клопотання представника відповідача, суд зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі «Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» (Alimentaria Sanders S.A. проти Іспанії).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Частиною п`ятою цієї статті передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише в разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 4 частини першої статті 240 КАС України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання цими правами не допускається.

Частиною другою статті 131 КАС України встановлено, що учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Матеріалами справи підтверджується, що позивач, у судові засідання, призначені на 14.09.2022, 20.10.2022, 29.11.2022 не з`явився.

Згідно з матеріалами справи позивач проживає за адресою: АДРЕСА_1 , тобто на тимчасово окупованій території.

Відповідно до інформації, розміщеної на офіційному веб-сайті АТ «Укрпошта» (ukrposhta.ua), відділення поштового зв`язку, розташовані у смт. Троїцьке Сватівського району Луганської області, тимчасово не функціонують.

Також згідно з інформацією підсистеми ЄСІТС «Електронний суд», фізична особа ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) не має зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд».

Електронної адреси в позовній заяві позивачем не вказано.

У позовній заяві позивач вказав одним із засобів зв`язку мобільний телефон НОМЕР_2 . 14 вересня 2022 року було зателефоновано на вказаний позивачем номер телефону, проте на дзвінок відповіла особа, яка повідомила, що не має до ОСОБА_1 жодного відношення, що підтверджується відповідною довідкою, яка міститься в матеріалах справи.

Інші засоби зв`язку з позивачем, невідомі.

З урахуванням наведеного, на виконання положень пункту 20 Перехідних положень КАС України та статті 12-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», судом повідомлено позивача про дату, час і місце проведення судових засідань, що були призначені на 14.09.2022, 20.10.2022 та 29.11.2022 відповідно, через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Отже, позивач вважається належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Також практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» ЄСПЛ зробив висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Також у рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» ЄСПЛ зазначив, що обов`язком заінтересованої сторони, є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

У рішенні ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року зроблено висновок, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Суд зазначає, що позивач, як ініціатор судового розгляду справи, насамперед має вживати відповідні заходи, щоб дізнатись про стан судового провадження, яке відкрито за його позовною заявою. Проте, позивач протягом тривалого часу перебування даної справи у провадженні суду, вказаних заходів не вживав, станом судового розгляду справи не цікавився та у судових засіданнях участі не брав.

За наведених обставин, суд вважає, що позивач, який був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи повторно не прибув у судове засідання, причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надавав, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Одночасно суд зауважує, що законодавче формулювання частини п`ятої статті 205 КАС України«… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Подібний правовий висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18 (провадження№ 11-1179заі19) та від 27 травня 2020 року у справі № 9901/11/19 (провадження № 11-122заі20).

Крім того, суд зазначає, що відповідач на розгляді даної справи не наполягав.

З урахуванням наведених обставин суд дійшов висновку про задоволення клопотання відповідача про залишення позову без розгляду.

Відповідно до частини четвертої статті 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 5, 45, 131, 205, 240, 241, 243, 248, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СуддяО.М. Качанок