Справа № 160/14039/22
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2022-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіПрудника С.В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «ФГ Підгірне» до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування витягу, зобов`язання вчинити певні дії, -
12.09.2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «ФГ Підгірне» до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, в якій позивач з урахуванням відповіді на відзив (подано до суду 19.10.2022 року) та доповнення на відповіді на відзив (подано до суду 09.11.2022 року) просить суд:
Відтак, відповідач вважає, що витяг з технічної документації за своєю правовою природою є документом інформаційного характеру, в якому зазначаються певні показники земельної ділянки з технічної документації, у тому числі, про нормативну грошову оцінку, та не є рішенням суб`єкта владних повноважень.
Тобто відповідач після двох доручень Держгеокадастру України, всупереч правовій позиції, викладеній у листі № 22-28-0.222-5298/2-22 від 19.08.2022 року відмовляється видавати витяг про нормативну грошову оцінку з правильним застосуванням нормативу капіталізованого рентного доходу.
Позивач вказує, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку формується спеціалістами відповідача, які є працівниками Головного управління і в своїй діяльності повинні керуватися законодавством України та виконувати, в тому числі доручення Голови Держгеокадастру та його заступників. Позиція висловлена в листах Держгеокадастру, щодо необхідності застосування вказаної Методики видана в рамках реалізації повноважень Держгеокадастру щодо надання методологічної і практичної допомоги в правильному розумінні нормативних актів, якими керується у своїй діяльності відповідач.
Однак, як вбачається з відзиву та відповідей на листи позивача, відповідач ігнорує надані йому вказівки щодо правильного застосування нормативних документів.
Відповідачем, під час формування витягу відповідачем не була врахована Методика нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 16 листопада 2016 року № 831, що вплинуло на розмір орендної плати, чим порушено права позивача.
Річну передплату у розмірі 845 689, 79 грн. ніяк не можна вважати такою, що не порушує прав позивача.
Тип паче, ігнорування відповідачем доручень Держгеокадастру України, наслідки невиконання суб`єктом владних повноважень рішення суду, вважаємо за необхідне клопотати про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення шляхом зобов`язання відповідача подати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звіт про виконання судового рішення протягом 10 (десяти) днів з моменту набрання рішенням законної сили.
За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.09.2022 року, зазначена вище справа була розподілена та 13.09.2022 року передана судді Пруднику С.В.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.09.2022 року відкрито провадження в адміністративній справі, призначено розгляд за правилами спрощеного провадження без виклику учасників справи.
Згідно з ч. 2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Справа розглянута в межах строку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, встановленого статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України - в межах шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Дослідивши всі документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Відповідно до п. 9 та п. 10 розділу «Оренда плата» означеного договору, орендна плата вноситься орендарем формі та розмірі: 3 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що становить: 26336812,14*3%=790104,36 гривень на рік. Обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку здійснюється з урахуванням її цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами, що заповнюються під час укладання або зміни умов договору оренди чи продовження його дії.
Так, цільовим призначенням земельної ділянки є: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (КВЦПЗ 01.01) п. 15 розділу «Умови використання земельної ділянки» договору оренди землі від 28.03.2017 року.
06.07.2022 року за вих. № 86 ТОВ ФГ Підгірне направило листа до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастру) з проханням надати відповіді стосовно розбіжностей в нормативній грошовій оцінці однієї й тієї ж земельної ділянки.
Також ТОВ ФГ Підгірне 06.07.2022 року за вих. № 87 звернулося за наданням роз`яснень до розробника технічної документації з нормативної грошової оцінки земель смт. Слобожанське Дніпровського району Дніпропетровської області - приватного експертно-виробничого підприємства ЗЕМПРОЕКТ.
З огляду на те, що на думку позивача дії відповідача є протиправними щодо складання спірного Витягу, та Витяг складено з порушенням вимог чинного законодавства позивач звернувся до суду із зазначеним позовом.
Вирішуючи спірні правовідносини, суд зазначає наступне.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.
Підпунктом 271.1.1 пункту 271.1 статті 271 Податкового кодексу України (далі - ПК України) встановлено, що базою оподаткування земельним податком є, зокрема нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом.
Згідно з пунктом 286.1 статті 286 ПК України підставою для нарахування земельного податку є дані державного земельного кадастру.
За правилом пункту 289.1 статті 289 ПК України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин здійснює управління у сфері оцінки земель та земельних ділянок.
Згідно з частинами 4, 5 статті 5 Закону України «Про оцінку земель» №1378-ІV від 11 грудня 2003 року (далі - Закон №1378-ІV в редакції чинній на час виникнення спірних відносин) грошова оцінка земельних ділянок, залежно від призначення та порядку проведення, може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.
Статтею 1 Закону №1378-ІV визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.
В силу статті 12 Закону №1378-ІV нормативно-методичне регулювання оцінки земель здійснюється у відповідних нормативно-правових актах, що встановлюють порядок проведення оцінки земель, організації і виконання землеоціночних робіт, склад і зміст технічної документації та звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок, вимоги до них, порядок їх виконання.
Нормативно-правові акти з проведення оцінки земель, які розробляються з урахуванням вимог положень національних стандартів, затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до статті 15 Закону №1378-ІV підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу місцевого самоврядування.
Згідно статті 18 Закону №1378-ІV нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок не сільськогосподарського призначення проводиться не рідше як один раз у 5 - 7 років, а сільськогосподарського призначення - не рідше як один раз у 7 - 10 років. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які отримали ліцензії на проведення робіт із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій».
Рішення про затвердження цієї документації в силу положень статей 59 та 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» є нормативно-правовим актом, обов`язковим для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, а також підприємствами, установами і організаціями.

Як встановлює стаття 20 Закону №1378-ІV за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів, затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

Як убачається зі змісту позовної заяви підставою для визнання протиправним та скасування витягу із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки № 10722/303-22 від 20.06.2022 року, відносно земельної ділянки кадастровий номер :02:023:0004 є отримання позивачем витягу з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 13.01.2022 року, у якому зазначена розмір грошової оцінки земельної ділянки 444 986,63 грн, який є меншим, ніж зазначеному у оскаржуваному позивачем витягу із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки - 28 634 646,27 грн.

При цьому, на думку позивача, нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :02:023:0004 має розраховуватися відповідно до пункту 11 Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 року № 489, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 грудня 2016 року за № 1647/29777, та з застосуванням Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 16 листопада 2016 року № 831. Додатком до Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення встановлено нормативи капіталізованого рентного доходу на землях сільськогосподарського призначення природно-сільськогосподарських районів Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя. Відповідно до згаданого додатка норматив капіталізованого рентного доходу на землях сільськогосподарського призначення для несільськогосподарських угідь Дніпропетровської області становить 24 936, 44 гривні за гектар, а з урахуванням коефіцієнта індексації для несільськогосподарських угідь за 2016 рік, який становить 1,06 - 26 432, 63 гривні за гектар.

В той же час, відповідно до матеріалів справи, земельна ділянка з кадастровим номером :02:023:0004: розташована в межах населеного пункту: Дніпропетровська область, Дніпровський район, Слобожанська селищна рада, смт Слобожанське, вул. Мічуріна, 7; площа - 16,8347 та; цільове призначення земельної ділянки - 01.01 Для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (обслуговування будівель та споруд тваринницького комплексу); категорія земель - землі сільськогосподарського призначення (несільськогосподарські угіддя - землі під сільськогосподарськими та іншими господарськими будівлями і дворами - 16,8347 га). Власник земельної ділянки - Слобожанська селищна рада Дніпровського району Дніпропетровської області. Державна реєстрація земельної ділянки 14.03.2014. Земельна ділянка передана у користування ТОВ «ФГ Підгірне» на умовах оренди строком на 5 років згідно договору оренди землі між Слобожанською селищною радою Дніпровського району Дніпропетровської області та ТОВ «ФГ Підгірне» від 28.03.2017 - державна реєстрація речового права 30.03.2017.

Згідно договору оренди землі між Слобожанською селищною радою та ТОВ «ФГ Підгірне» від 28.03.2017 року, земельна ділянка з кадастровим номером :02:023:0004 передана в строкове платне користування для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (обслуговування будівель і споруд тваринницького комплексу) та відповідно до п. 5 Договору оренди землі нормативна грошова оцінка становить 26 336 812,14 гривень.

Для розрахунку нормативної грошової оцінки була використана на той час діюча Технічна документація з коригування нормативної грошової оцінки селища Ювілейне Дніпропетровського району Дніпропетровської області (2012), яка була розроблена ДП «Дніпропетровським науково-дослідним та проектним інститутом землеустрою» та пройшла обов`язкову державну експертизу землевпорядної документації (висновок державної експертизи землевпорядної документації від 21.11.2012 № 346), затверджена рішенням Ювілейної селищної ради № 856-20/VІ від 26.12.2012 року та введена в дію з 01.01.2013 року.

Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель смт Слобожанське Дніпровського району Дніпропетровської області, яка була розроблена у 2019 році Приватним експертно-виробничим підприємством «ЗЕМПРОЕКТ» (7), пройшла обов`язкову державну експертизу землевпорядної документації (висновок державної експертизи землевпорядної документації від 30.01.2020 року № 39-20 Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру) та затверджена рішенням Слобожанської селищної ради № 2796-48/VІІ від 20.08.2020 року.

У відповідності до частини 2 рішення Слобожанської селищної ради №2796-48/VІІ від 20.08.2020 року, нормативна грошова оцінка земель смт Слобожанське вводиться в дію з 01.01.2022 року.

На теперішній час вищевказана Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель смт Слобожанське Дніпровського району Дніпропетровської області, яка була розроблена у 2019 році є чинною.

На момент формування «Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку на земельну ділянку» вих. № 10722/0/303-22 від 20.06.2022 року, у розрахунках були використані відомості Державного земельного кадастру про земельну ділянку та обов`язковий додаток Ж 5 (розрахунок грошової оцінки 1 м. кв. земель сільського населеного пункту) чинної Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель смт Слобожанське Дніпровського району Дніпропетровської області. Згідно картографічних матеріалів цієї Технічної документації - схеми економіко-планувального зонування смт Слобожанське Дніпровського району Дніпропетровської області, земельна ділянка з кадастровим номером :02:023:0004 розташована у 3-й зоні 3-му оцінюваному районі. Так як згідно до обов`язкового Додатку Ж 5, на сторінці 84, у колонці 3-го оцінюваного району за категорією земель за функцією використання земельної ділянки - 01.01 Для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, вартість 1 м. кв. нормативної грошової оцінки земельної ділянки - 154,63 грн., розрахунок нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки з кадастровим номером :02:023:0004 складає 28 634 646,27 грн., з урахуванням коефіцієнта індексації для несільськогосподарських угідь за 2021 рік, який становить 1,1 (154,63 грн х 168347 м. кв. х 1,1).

При цьому, як було судом встановлено та про що зазначив відповідач у поданому до суду відзиві на позовну заяву, ТОВ «ФГ Підгірне» неодноразово подавались заяви про надання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів), а саме: 03.01.2020 року; 16.08.2021 року; 16.12.2021 року; 16.12.2021 року; 18.02.2022 року; 16.06.2022 року; 21.06.2022 року, але після внесення до Державного земельного кадастру відомості про межі адміністративно-територіального утворення смт Слобожанське Дніпровського району Дніпропетровської області 29.09.2020 року б`ється «критична помилка»: земельна ділянка перетинає межі населеного пункту.

Отже, суд вважає, що враховуючи коефіцієнт індексації для несільськогосподарських угідь за 2021 рік, який становить 1,1 за вартість 1 м. кв. нормативної грошової оцінки земельної ділянки становить 154,63 грн. та відповідно нормативна грошова оцінка земельної ділянки площею16,8347 га ділянки з кадастровим номером :02:023:0004 становить 28 634 646,27 грн. (154,63 грн х 168347 м. кв. х 1,1).

Таким чином, витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, розташованої в межах населеного пункту: Дніпропетровська область, Дніпровський район, Слобожанська селищна рада, смт. Слобожанське, вул. Мічуріна, 7, сформований із діючої, розробленої відповідно до вимог Порядку нормативно грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, технічної документації з нормативної грошової оцінки земель в смт. Слобожанське, Дніпровського району, Дніпропетровської області, яка затверджена та введена в дію рішенням Слобожанської селищної ради №2796-48/VІІ від 20.08.2020 року та відповідно до відомостей з Державного земельного кадастру про земельну ділянку.

В свою чергу, суд наголошує, що видача витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки - це адміністративна послуга, яку надає Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області через центр надання адміністративних послуг відповідно до вимог Закону України «Про адміністративні послуги», постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2011 №835 «Деякі питання надання Державною службою з питань геодезії, картографії та кадастру та її територіальними органами адміністративних послуг» та розпорядження Кабінету Міністрів України від 16.05.2014 №523-р «Деякі питання надання адміністративних послуг органів виконавчої влади через центри надання адміністративних послуг».

Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, наказами Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, Міністерства аграрної політики та продовольства України, дорученнями Міністра аграрної політики та продовольства України, дорученнями Віце-премєр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, його першого заступника та заступників, наказами Держгеокадастру України, дорученнями Голови Держгеокадастру України та його заступників, актами місцевої державної адміністрації та органів місцевого самоврядування, а також Положенням про Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області.

Відповідно до п.п. 4 п. 4 Положення про Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області Управління відповідно до покладених на нього завдань, зокрема, надає адміністративні послуги із законом у відповідній сфері.

Отже, матеріалами справи встановлено, що відповідач є органом, який надає адміністративну послугу у вигляді видачі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, без будь-якого втручання у визначення нормативної грошової оцінки земель, затвердженої відповідним органом місцевого самоврядування.

Посилання представника позивача на порушення вимог ст. 18 Закону № 1378-IV, як на підставу визнання протиправним та скасування витягу, суд вважає безпідставною, оскільки дана норма зобов`язує саме орган місцевого самоврядування у відповідний проміжок часу проводити грошову оцінку земельних ділянок. Такими повноваженнями відповідач не наділений в силу Закону.

Суд також зазначає, що позивач, не погоджуючись із діями державного кадастрового реєстратора щодо внесення відомостей про нормативну оцінку земельної ділянки до Витягу Державного земельного кадастру № 10722/303-22 від 20.06.2022 року, фактично оскаржує їх зміст з нормативної грошової оцінки.

З цього приводу суд зазначає, що згідно з частиною 1 статті 9 Закону №1808-IV, обов`язковій державній експертизі, крім іншого, підлягає: технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Результатом проведення державної експертизи є висновок державної експертизи. Позитивні висновки державної експертизи щодо об`єктів обов`язкової державної експертизи є підставою для прийняття відповідного рішення органами виконавчої влади чи органами місцевого самоврядування, відкриття фінансування робіт з реалізації заходів, передбачених відповідною документацією (частини 1, 3 статті 35 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації").

Положеннями статті 37 вищевказаного Закону, передбачено порядок спростування висновків державної експертизи. Так, замовники або розробники об`єктів державної експертизи, заінтересовані у спростуванні висновків державної експертизи або їх окремих положень, подають обґрунтоване клопотання (заяву) про це до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, у місячний термін з дня отримання клопотання (заяви) розглядає його і за наявності підстав призначає проведення повторної державної експертизи. У разі спростування висновків державної експертизи, яку проводив центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, до проведення повторної державної експертизи залучаються незалежні експерти. У разі відмови у розгляді заяви про спростування висновків державної експертизи або незгоди з висновками повторної державної експертизи замовники або розробники об`єктів державної експертизи мають право звернутися до суду. Висновки державної експертизи можуть бути скасовані органом, який їх видав, у разі виявлення обставин, що могли вплинути на об`єктивність оцінки висновку. Позитивні висновки повторної державної експертизи є підставою для прийняття відповідним органом рішення або реалізації заходів, передбачених об`єктами державної експертизи, крім випадків оскарження їх у судовому порядку.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що перевірка, аналіз та оцінка технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, у тому числі, витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, на предмет його відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам здійснюється під час державної експертизи землевпорядної документації, яка організовується і проводиться Держгеокадастром та територіальними органами Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

При цьому, зазначеними вище правовими нормами визначено порядок спростування чи оскарження висновків експертизи землевпорядної документації, в тому числі тих, що стосуються відповідності витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, який складається на основі розрахованих у встановленому порядку показників (коефіцієнтів), які визначені у технічній документації, вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам.

До того ж, право на судовий захист гарантоване статтею 55 Конституції України.

Відповідно до статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Так, статтею 6 Конвенції визнається право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 зазначеної Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правовідношення.

В контексті завдань адміністративного судочинства звернення до суду є способом захисту порушених прав, свобод або законних інтересів позивача. Тому, особа повинна довести, а суд, своєю чергою встановити, що їй належать права, свободи або законні інтереси, за захистом яких вона звернулася до суду. Права, свободи та законні інтереси, які належать конкретній особі (особам) є предметом судового захисту.

Щодо посилань відповідача на дискреційність повноважень, суд зазначає, що такими є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. Прикладом таких повноважень є повноваження, які закріплені у законодавстві із застосуванням слова "може". У такому випадку дійсно суд не може зобов`язати суб`єкта владних повноважень обрати один з правомірних варіантів поведінки, оскільки який би варіант реалізації повноважень не обрав відповідач, кожен з них буде правомірним, а тому це не порушує будь-чиїх прав.

Натомість, у цій справі, відповідач помилково вважає свої повноваження дискреційними, оскільки у разі настання визначених законодавством умов, відповідач зобов`язаний до вчинення конкретних дій - прийняти рішення про задоволення заяви. Відповідач не наділений повноваженнями за конкретних фактичних обставин діяти на власний. Визначальним є те, що у кожному конкретному випадку, з урахуванням фактичних обставин, згідно з законом існує лише один правомірний варіант поведінки суб`єкта владних повноважень.

Зобов`язання позивача прийняти конкретне рішення, як і будь-які інші способи захисту, застосовується лише за наявності необхідних підстав, з урахуванням фактичних обставин справи. Дійсно, у випадку невиконання обов`язку відповідачем, за наявності визначених законом умов, у суду виникають підстави для ефективного захисту порушеного права позивача шляхом, зокрема, зобов`язання відповідача вчинити певні дії, спрямовані на відновлення порушеного права, або шляхом зобов`язання прийняти рішення.

Однак як і будь-який інших спосіб захисту, зобов`язання відповідача прийняти рішення може бути застосовано судом за наявності необхідних та достатніх для цього підстав.

Згідно статей 74-76 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи вищевикладене, не встановивши факту порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача, суд не вбачає правових підстав для задоволення заявленого адміністративного позову.

Встановлення судового контролю за виконанням судового рішення шляхом зобов`язання суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення (ч. 1 ст. 382 Кодексу адміністративного судочинства України), про що також просить позивач, є правом суду, а не обов`язком, яке не виключає існування принципу обов`язковості судового рішення, згідно з яким судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України (ст. 129-1 Конституції України, ч. 2 ст. 14 Кодексу адміністративного судочинства України).

Оскільки в задоволенні адміністративного позову відмовлено, суд не вирішує питання про понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору.

Керуючись ст. ст. 2, 77, 78, 139, 242-243, 245-246, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю «ФГ Підгірне» до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування витягу, зобов`язання вчинити певні дії відмовити повністю.

Судові витрати стягненню не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С. В. Прудник