Справа № 380/17062/22
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2022-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 грудня 2022 року

м. Львів

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Карп`як Оксана Орестівна перевіривши матеріали позовної заяви Правосудько Олександра Миколайовича до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправною бездіяльність,-

ВСТАНОВИВ:

Правосудько Олександр Миколайович ( АДРЕСА_2 ) звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (вул. Стрийська, 35, м. Львів, 79003; код ЄДРПОУ - 43143039) в якому просить суд:

«Задовольнити клопотання про відновлення (поновлення) продовження терміну для звернення з цим адміністративним позовом, визнавши причини, з яких цей термін пропущений,- поважними.

1. Визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДПС у Львівській області від « 20» вересня 2021 року № Ф-406 про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 37 349,92 грн.

2. Стягнути з Головного управління ДПС у Львівській області на користь адвоката Правосудька Олександра Миколайовича, АДРЕСА_2 ; РНОКПП - НОМЕР_1 суму сплаченого судового збору в розмірі 908 (дев`ятсот восьми) гривень 00 копійок за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львській області (вул. Стрийська, 35, м. Львів, 79003; , Електронна пошта: .

3. Стягнути з Головного управління ДПС у Львівській області (вул. Стрийська, 35, м. Львів, 79003; , Електронна пошта: . за рахунок бюджетних асигнувань на користь адвоката Правосудька Олександра Миколайовича, АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 судові витрати, пов`язані з розглядом справи у сумі 5583 (п`ять тисяч п`ятсот вісімдесят три) гривень.

4. Розглянути та задовольнити клопотання адвоката Правосудька Олександра Миколайовича, ПОЗИВАЧА, про звільнення останнього від сплати судового збору за звернення з цією позовною заявою, оскільки ПОЗИВАЧ пенсіонер за віком, спір стосується відносин щодо примусового наповнення пенсіонером після досягнення ПОЗИВАЧЕМ пенсійного віку, « 25» травня 2021 року, саме звернення з вимогою відбулося після досягнення пенсійного віку, після оформлення пенсії за віком, згоди на продовження відносин добровільного внесення сум внесків від ПОЗИВАЧА не надходило, на утриманні ПОЗИВАЧ має дружину, « 22» червня 2022 року, інших доходів, крім накопичень на депозитних вкладах в банку,- у ПОЗИВАЧА немає».

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали суддя встановив, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 160 КАС України, з огляду на таке.

Суддя зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України, позивач до позовної заяви додає її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Так до матеріалів позовної заяви позивачем долучено примірник позовної заяви для відповідача. Однак перша сторінка адміністративного позову є частково не читабельна, тому суд позбавлений можливості встановити дійсний зміст адміністративного позову на першій сторінці.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 3, 4, 5 ст. 94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

У відповідності до п.5.27 Національного стандарту України «Державна уніфікована система документації уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 №55, копія документа засвідчується відміткою, що складається зі слів «Згідно з оригіналом», назвою посади, особистим підписом особи, яка засвідчує копію, її ініціалами та прізвищем, датою засвідчення копії, що проставляється у лівому нижньому куті документа. Одночасно підпис відповідальної особи на документі має бути засвідчений відбитком печатки організації (п.5.26 цього Національного стандарту України).

В даному ж випадку до позовної заяви додано копії документів, які не посвідчені у встановленому законом порядку.

Частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Приписами частини першої статті 4 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI) передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що встановлений з 1 січня 2022 року, становить 2 481,00 гривень.

З позовної заяви вбачається, що позивач заявив одну вимогу майнового характеру на суму 37 349, 92 грн.

Таким чином, сума судового збору за подання позовної заяви становить 992,40 грн.

Також, статтею 9 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відтак, позивач повинен надати суду належний доказ сплати (перерахування) судового збору.

Інформацію про платіжні реквізити для перерахування судового збору за подання адміністративного позову до Львівського окружного адміністративного суду можна довідатися, зокрема, на офіційному сайті суду (http://adm.lv.court.gov.ua) в розділі "Судовий збір".

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною 2 вказаної статті, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до частин 1-2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого вказаним Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач в позовній заяві зазначає, що 28 листопада 2022 року адвокат Правосудько Олександр Миколайович прибув до відділення банку, в якому знаходиться депозитний вклад на його ім`я та йому було повідомлено про накладення арешту на кошти позивача на суму 41 418, 11 грн. Також позивач вказує, що 28 листопада 2022 року він звернувся до органу примусового виконання судових рішень та виготовив фотокопію з постанови від 02 листопада 2022 року про відкриття виконавчого провадження. Зі змісту якої дізнався про існування даної податкової вимоги від 20 вересня 2021 року № Ф- 406 про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 37 349, 92 грн.

Позивач вважає, що на момент подання позовної заяви 08 грудня 2022 року включно у позивача на його думку,є підстави вважати, що строк на звернення до суду з цією позовною заявою не пропущений.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст. 122 КАС України).

Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 №2464-VI (далі - Закон №2464-VI), як зазначено в його преамбулі, є нормативно-правовим актом, який визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку.

Згідно з абз.4-6 ч.4 ст. 25 Закону № 2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку (абзаци восьмий, дев`ятий частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI).

Водночас за змістом преамбули Закону № 2464-VI цей Закон може, зокрема, встановлювати особливості адміністративної процедури досудового врегулювання спорів, але не може визначати порядок судового оскарження з порушенням гарантій платника єдиного внеску.

Закон №2464-VI не передбачає застосування обмежувального (присічного) строку в 10 днів для оскарження до суду вимоги про сплату недоїмки з єдиного соціального внеску.

Платник єдиного соціального внеску для захисту своїх прав і законних інтересів має право на звернення до суду з позовом про оскарження вимоги у межах гарантованого процесуальним законом строку, встановленого статтею 122 КАС, а не статтею 25 Закону №2464-VI.

Такий висновок щодо строку звернення до суду з позовом про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску зроблено у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду, від 25.02.2021 у справі № 580/3469/19.

При цьому, незважаючи на те, що судом сформульовано у цій постанові правовий висновок щодо строку оскарження у судовому порядку вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску після застосування процедури адміністративного оскарження вимоги, це не змінює підхід до застосування строку звернення до суду з позовами у такій категорії справ і у випадку, якщо вимога не була оскаржена в адміністративному порядку.

Такий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 05.03.2021 у справі №640/9172/20.

Поряд з цим суддя звертає увагу, що день, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Предметом оскарження у цій справі є податкова вимога Головного управління ДПС у Львівській області № Ф-406 від 20.09.2021 року про сплату боргу (недоїмки).

У адміністративному суді позов позивача був зареєстрований 29.11.2022 року.

Таким чином, позивач пропустив строк звернення до суду, встановлений ст.122 КАС України.

Однак позивач не вказав у позовній заяві поважних причин, з яких він пропустив встановлений процесуальним законом строк звернення до суду.

Позивач у позовній заяві вказує, що про спірну вимогу дізнався, ознайомившись із матеріалами виконавчого провадження, 28.11.2022 року, відкритого відповідно до постанови від 02.11.2022 у ВП № 70190353. Таке твердження позивача жодним чином не аргументує.

Долучення позивачем до позовної заяви постанови про відкриття виконавчого провадження від 02.11.2022 про примусове виконання спірної вимоги не є підставою для висновку про те, що саме з 28.11.2022 року (як вказує позивач) є днем, коли він дізнався про існування спірної вимоги.

З урахуванням викладеного, суддя дійшла висновку, що позивач може звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до суду та зазначенням у ній причин пропуску такого строку та доказів на їх підтвердження.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог статей 160, 161 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 256, 294, п.3 Розділу VI Прикінцевих положень КАС України, суддя -

ухвалив :

1. Позовну заяву - залишити без руху.

2 Позивачу усунути недоліки позовної заяви у строк, що не перевищує десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху; подати до канцелярії суду чи надіслати на адресу суду (79018, м. Львів, вул. Чоловського, 2) документи, заяви, клопотання, вказані у мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

У випадку невиконання вимог ухвали по усуненню недоліків позовної заяви у визначений термін, така буде вважатись неподаною та повернута позивачеві відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала в апеляційному порядку окремо не оскаржується.

Суддя Карп`як Оксана Орестівна