Справа № 320/4401/21
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2022-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/4401/21 Суддя (судді) суду 1-ї інстанції:
ПОСТАНОВА

Іменем України

25 листопада 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Сорочка Є.О.,

суддів Федотова І.В.,

Коротких А.Ю.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби на рішення Київського окружного адміністративного суду від 06 червня 2022 року у справі за адміністративним позовом Комунального некомерційного підприємства «Броварська багатопрофільна клінічна лікарня» Броварської районної ради Київської області та Броварської міської ради Київської області до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним висновку,

ВСТАНОВИВ:

Комунальне некомерційне підприємство «Броварська багатопрофільна клінічна лікарня» Броварської районної ради Київської області та Броварської міської ради Київської області звернулося до Київського окружного адміністративного суду із позовом до Північного офісу Держаудитслужби, в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу закупівлі Комунальним некомерційним підприємством «Броварська багатопрофільна клінічна лікарня» Броварської районної ради Київської області та Броварської міської ради Київської області за ДК 021:2015:093100005 «Електрична енергія» за відкритою процедурою торгів з публікацією англійською мовою №UA-2020-11-17-011866-с, складений Північним офісом Держаудитслужби та оприлюднений 25.03.2021.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем не було допущено правопорушень, зазначених у висновку про результати моніторингу закупівлі.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 06 червня 2022 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, без повного з`ясування усіх фактичних обставин у справі. Апелянт вказує, що Державною аудиторською службою України під час проведення моніторингу закупівлі встановлено порушення норм частини першої статті 10, абзацу 2 частини дванадцятої статті 29, пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі». Наголошує, що висновок відповідача про результати моніторингу процедури закупівлі складено у відповідності до норм чинного законодавства.

Згідно п.3 ч.1 ст.311 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, судом першої інстанції встановлено і підтверджується матеріалами справи, що у період з 26.02.2021 по 25.03.2021 Північним офісом Держаудитслужби здійснено моніторинг закупівлі електричної енергії, за номером ID:UA-2020-11-17- 011866-с, проведеної Комунальним некомерційним підприємством «Броварська багатопрофільна клінічна лікарня» Броварської районної ради Київської області та Броварської міської ради Київської області (інформацію опубліковано в електронній системі закупівель Prozorro за номером ID:UA-2020-11-17-011866-с).

25.03.2021 відповідачем оприлюднено висновок про результати моніторингу закупівлі №UA-2020-11-17-011866-с, у якому зазначено: п. 2 розділу II (Констатуюча частина) висновку: за результатами моніторингу встановлено порушення ч. 1 ст. 10, абз. 2 ч. 12 ст. 29, п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону. За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель при визначенні предмета закупівлі, оприлюдненні інформації про закупівлю, відповідності умов тендерної документації вимогам закону, розкритті тендерних пропозицій та їх розгляді, своєчасності укладання договору про закупівлю - порушень не встановлено, п.3 розділу II (Констатуюча частина) Висновку: з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Північний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, шляхом приведення істотних умов договору до вимог законодавства у сфері публічних закупівель, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Позивач не погоджуючись з прийнятим відповідачем висновком, звернувся з даним позовом до суду.

Суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги виходив з того, що відповідачем не доведено наявність порушень з боку позивача, тому оскаржуване рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.

Згідно ч.6 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до ч.10 ст.8 вказаного Закону у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Згідно з приписами ст.20 наведеного Закону основною процедурою закупівлі є відкриті торги.

Відповідно до п.1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Пунктом 6 зазначеного Положення передбачено, що Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право в установленому порядку, зокрема пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства; у разі виявлення збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір в установленому законодавством порядку.

Згідно з пп. 9 п. 4 Положення № 43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Приписами ч. 1 ст. 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Відповідно до ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі», моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення затверджені наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня 2018 року № 86 (надалі - Порядок № 86).

Пунктом 3 Порядку №86 визначено, що висновок складається у формі електронного документа та заповнюється відповідно до встановленої форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженої наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня 2018 року № 86 (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.

Відповідно до пунктів 4-6 Порядку № 86 після заповнення форми висновку висновок вивантажується з електронної системи закупівель у візуальну форму у форматі текстового редактора для його підписання та затвердження. Висновок підписується та затверджується накладанням електронного підпису з дотриманням вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронного цифрового підпису. Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг закупівлі.

Відповідно до розділу І Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України 23.04.2018 року №86 визначено, цей Порядок, визначає порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі (відповідно до редакція чинної на момент винесення оскаржуваного рішення).

Висновок складається у формі електронного документа та заповнюється відповідно до встановленої форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженої наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня 2018 року №86 в електронній системі закупівель.

Розділами II та III Порядку заповнення форми висновку визначено порядок заповнення вступної та констатуючої частини форми висновку. Зокрема, у п.2 Розділу II констатуючої частини висновку робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.

У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Суд першої інстанції вірно вказав, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі. При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення.

Отже, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання.

З матеріалів справи встановлено, що Державною аудиторською службою України здійснено моніторинг процедури закупівлі, за результатами якого складено висновок про результати моніторингу закупівлі, оприлюднений у електронній системі закупівель 25.03.2021.

В обґрунтування вказаного вище висновку, Державною аудиторською службою України зазначено про порушення частини першої статті 10, абзацу 2 частини дванадцятої статті 29, пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель відповідач зобов`язав Комуналальне некомерційне підприємство «Броварська багатопрофільна клінічна лікарня» здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, шляхом приведення істотних умов договору до вимог законодавства у сфері публічних закупівель, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Щодо порушення вимог п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону №922 при збільшенні ціни за одиницю товару не пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку та нікчемності договору від 13.01.2021 №2 в частині укладення додаткової угоди №1 у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 43 Закону №922, відповідач зазначив, що додатковою угодою № 1 до договору від 13.01.2021 № 2 змінено істотні умови договору, зокрема збільшено ціну за одиницю товару до 10 відсотків. Відповідно до цінової пропозиції Переможця, поданої станом на 18.12.2020, та договору від 13.01.2021 №2 ціна за одиницю товару складала 1,95 грн за 1 кВт год без ПДВ (2,34 грн з ПДВ). Разом з тим, додатковою угодою від 10.02.2021 №1 ціну за одиницю товару збільшено до 2,115 грн без ПДВ (2,538 грн з ПДВ). Аналізом даних веб-сайту ДП «Оператор ринку» встановлено, що середньозважена ціна електричної енергії на ринку «на добу наперед» за грудень 2020 року складала 1 541,52 грн/МВт, а за січень 2021 року - 1 462,52 грн/МВт, тобто ціна за одиницю товару у січні знизилася на 5,12%. Середньозважена ціна електричної енергії за третю декаду січня 2021 року становила 1 622,23 грн/МВт, а за першу декаду лютого 2021 року 1 698,79 грн/МВт, тобто за 1 декаду лютого 2021 року відбулось збільшення ціни на 4,72 %, тоді як додаткова угода № 1 ціну за одиницю товару збільшено на 8,5 %.

На думку відповідача, додатковою угодою від 10.02.2021 №1 Замовником збільшено ціну за одиницю товару не пропорційно збільшено ціни такого товару на ринку, що є порушенням вимог пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України №922.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.1 Закону №922-VIII договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Згідно з ч.6 ст.33 Закону № 922-VIII замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі. У випадку обґрунтованої необхідності строк для укладання договору може бути продовжений до 60 днів.

Частиною 1 ст.41 Закону №922-VIII визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.41 Закону №922-VIII істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.

Наведені законодавчі норми свідчать про те, що у залежності від коливання ціни товару на ринку сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни декілька разів в частині пропорційного збільшення ціни за одиницю товару не більше ніж на 10% кожного разу з урахуванням попередніх змін за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі про закупівлю, і дасть можливість виконати свої зобов`язання відповідно до такого договору з урахуванням зазначених змін.

При цьому, внесення змін до договору має бути обґрунтованим та документально підтвердженим, а замовник самостійно приймає рішення щодо такого обґрунтування та документального підтвердження.

Позивач 13.01.2021 уклав з Товариством з обмеженою відповідальністю «ЕКОТЕХНОІНВЕСТ» Договір постачання електричної енергії споживачу №2. Строк постачання електроенергії з 01.01.2021.

10.02.2021 по результатам перемовин та аналізу електричного ринку, на підставі даних ДП «ОПЕРАТОР РИНКУ», на сайті https:www.oree.com.ua укладено додаткову угоду №1. Підставою для перемовин було звернення ТОВ «ЕКОТЕХНОІНВЕСТ». Причиною укладання додаткової угоди №1 було саме коливання ціни з 01.01.2021 по 10.02.2021 на ринках електроенергії, яке передувало моменту укладання Додаткової угоди №1 до Договору постачання електричної енергії споживачу №2.

Відповідно до даних ДП «ОПЕРАТОРА РИНКУ» середньозважена ціна електричної енергії на РДН (ОЕС) грн/МВт без ПДВ та без вартості передачі електричної енергії: ціна за першу декаду січня (01.01-10.01) 2021 склала 1 149,41 грн/МВт, ціна за другу декаду січня (11.01-20.01) 2021 склала 1 546,47 грн/МВт, зміна ціни (збільшення) в другій декаді в порівняні з першою декадою січня 2021 відбулась на 34,54 %; ціна за третю декаду січня (21.01-31.01) 2021 склала 1 622,23 грн/МВт, зміна ціни (збільшення) в третій декаді в порівняні з другою декадою січня 2021 відбулась на 4,90 %; ціна за першу декаду лютого (01.02-10.02) 2021 склала 1 698,79 грн/МВт, зміна ціни (збільшення) в порівнянні з третьою декадою січня (21.01-31.01) 2021 відбулась на 4,72 %.

Згідно даних ДП «ОПЕРАТОРА РИНКУ» середньозважена ціна ВДР (ОЕС) України грн/МВт без ПДВ та вартості передачі електричної енергії: за третю декаду січня (21.01-31.01) 2021 склала 1666,98 грн/МВт. за першу декаду лютого (01.02-10.02) 2021 склала 1835,79 грн/МВт зміна ціни (збільшення) в порівнянні з третьою декадою січня (21.01-31.01) 2021 відбулась на 10,13 %.

З наведеного слідує, що коливання ціни на ринках ВДР та РДН (ОЕС) України відповідно до даних ДП «ОПЕРАТОРА РИНКУ» відбулось більше чим на 10%. Окрім того за повідомленням Державної служби статистики України, індекс споживчих цін січня 2021 року, а саме: електроенергія склала 136,6%.

Відповідно до п.п. 2 п. 13.2 Договору постачання електричної енергії споживачу від 13.01.2021 року №2: збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.

Вказані зміни були обґрунтовані коливанням ціни товару на ринку, що підтверджено експертними висновками від 19.01.2021 №124/21, виданим Харківською торгово-промисловою палатою. Також, вказані висновки ґрунтуються на даних ДП «Оператор ринку» (www.oree.com.ua).

Згідно листа Міністерства економічного розвитку і торгівлі України № 3304-04/33869-06 від 14.08.2019 року, для документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку, сторони можуть використовувати інформацію з сайту ДП «Оператор ринку» - www.oree.com.ua.

З вищевикладеного вбачається, що такі зміни до договору про постачання електричної енергії споживачу №2 не суперечать умовам, встановленим пунктом 2 частини 4 статті 36 Закону № 922.

Також є необґрунтованими доводи відповідача щодо виявлених порушень під час проведення моніторингу закупівлі щодо не оприлюднення в електронній системі закупівель, протоколу розгляду тендерних пропозицій по лоту №1, оскільки протокол розгляду тендерних пропозицій не оприлюднений, тому що у відкритих торгах з публікацією оголошення англійською мовою на етапі прекваліфікація технічно не можливо прикріпити протокол розгляду тендерних пропозицій.

На підтвердження зазначених посилань позивач надав надісланий запит на майданчик ТОВ «Сматртендер» та відповідь від керівництва майданчику.

Згідно відповіді від ТОВ «Самрттендер» Протокол прекваліфікації, формується автоматично після завершення розгляду всіх тендерних пропозицій та внесення рішення по кожному учаснику.

З 05.09.2019 в системі на етапі прекваліфікації вилучено можливість завантажувати будь-які документи.

Отже, внаслідок певних технічних проблем функціонування електронної системи Prozorro, а саме - відсутності можливості формувати та завантажувати протокол, підприємство фактично було позбавлено можливості належним чином, сформувати та оприлюднити відповідний протокол.

Таким чином, технічні аспекти роботи електронної системи закупівель, які виникли не з вини позивача, не можуть бути безумовною підставою для притягнення останнього до відповідальності внаслідок порушення вимог законодавства про публічні закупівлі.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що вимога Північного офісу Держаудитслужби щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, шляхом приведення істотних умов договору до вимог законодавства у сфері публічних закупівель, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення є необгрунтованою.

Апелянтом не було надано належних доказів та не наведено обгрунтованих доводів на спростування висновків суду першої інстанції.

Щодо доводів апелянта, що відсутні підстави для визнання протиправним та скасування висновку в частині, в якій порушень не встановлено, колегія суддів зазначає, що скасування висновку в частині та залишення в силі іншої його частини призведе до порушення його форми, встановленої Порядок № 86 та не міститиме всіх обов`язкових складових частин визначених Законом України «Про публічні закупівлі».

При цьому, апелянтом не наведено жодної підстави можливості та необхідності існування висновку в якому відсутня певна його частина.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про задоволення позовних вимог.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Решта доводів учасників справи висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 КАС.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст.ст. 242, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби - залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 06 червня 2022 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя І.В. Федотов

Суддя А.Ю. Коротких