Справа № 620/4630/22
Суддя: Непочатих В.О.
Дата ухвалення: 2022-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 листопада 2022 року Чернігів Справа № 620/4630/22
Чернігівський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Непочатих В.О., розглянувши у письмовому провадженні в приміщенні суду клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівська генеруюча компанія» про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівська генеруюча компанія» про стягнення суми штрафу та пені,
Національна комісія, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕКП) звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівська генеруюча компанія», в якому просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівська генеруюча компанія» 170000,00 грн. в дохід Державного бюджету України (код бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції»).
Представником Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівська генеруюча компанія» подано до суду клопотання про пропуск позивачем строку звернення до суду, визначеного статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.
Клопотання мотивоване тим, що перебіг строку на звернення до суду у позивача розпочався 25.02.2022, а тому цей строк сплив 25.05.2022. Зазначає, що позивачем не надано суду належних та допустимих доказів того, що вторгнення російської федерації в Україну та запровадження воєнного стану створили перешкоди позивачу для своєчасного звернення до суду.
Додатково відповідач зазначив, що на виконання функцій та повноважень, закріплених законом, позивач реалізував право на проведення засідань та, під час дії воєнного стану, у період з 25.02.2022 по 25.05.2022, провів 25 засідань, протоколи яких були оприлюднені на офіційному веб-сайті позивача. При цьому, на всіх проведених засіданнях позивача був присутній представник юридичного департаменту. Тому, оскільки претензійно-позовна робота є основною метою діяльності юридичного департаменту, з відповідно закріпленою функцією представництва НКРЕКП в судах України, а його представник в особі директора, що є відповідальним за організацію діяльності очолюваного департаменту, був особисто присутній на засіданнях засідання, які буди проведені позивачем в період 25.02.2022. по 25.05.2022, та виконував ряд інших функцій (наприклад, підписання постанов, що були прийняті за результатами проведених засідань), то посилання позивача про неможливість звернення в установлені законом строки до суду, з підстав відсутності працівників є необґрунтованим.
Крім того, згідно інформації з розділу «Стан розгляду справ» офіційного веб-порталу судової влади України, у період з 25.02.2022 по 25.05.2022, представниками НКРЕКП здійснювалася претензійно-позовна робота та представлялися інтереси НКРЕКП у судах першої, апеляційної, касаційної інстанцій.
Позивачем подано до суду заперечення на клопотання відповідача, у якому стверджує, що у зв`язку з введенням воєнного стану на території України частина працівників НКРЕКП вступила до лав територіальної оборони, частина задіяна у інших видах протидії збройній агресії проти України, частину працівників НКРЕКП було евакуйовано з мінімальним комплектом речей до безпечних місць, у зв`язку з їх проживанням безпосередньо у місцях проведення активних бойових дій у Київській області, а частина так і залишилась проживати у таких місцях, у зв`язку з неможливістю бути евакуйованими через обстріли «зелених коридорів» агресорами. Крім того, протягом дії військового стану, в тому числі по сьогоднішній день місто Київ піддається ракетним обстрілам жилих районів та цивільної інфраструктури, що ставить під загрозу життя та здоров`я працівників та робило неможливим своєчасну підготовку усіх документів НКРЕКП в межах судових справ у судах України.
Також зазначає, що наказом НКРЕКП від 01.03.2022 № 21-а «Про забезпечення виконання термінових завдань в НКРЕКП» на період воєнного стану в Україні виконувати посадові обов`язки у щоденному режимі роботи з понеділка по п`ятницю на робочому місці в адміністративній будівлі НКРЕКП наказано виключному переліку осіб, серед яких представники юридичного департаменту відсутні. Відсутність доступу до робочого місця, до матеріалів судових справ, які там знаходяться, призупинення загального доступу до Єдиного державного реєстру судових рішень та сервісу «стан розгляду справ», неможливість ознайомлення з матеріалами справи в суді, зокрема, в силу фактичного припинення здійснення адміністративними судами судочинства в період воєнного стану, унеможливлювала підготовку та подачу адміністративного позов до суду у встановлений строк.
Зазначає, що відповідно до наказу НКРЕКП від 01.06.2022 № 315-к «Про затвердження Списку працівників, які виконують посадові обов`язки з 01.06.2022 на робочому місці» юридичний департамент, який здійснює представництво інтересів НКРЕКП в судах України, приступив до виконання своїх функцій та обов`язків на робочому місці з 01.06.2022.
Отже, у зв`язку з небезпечною ситуацією, що склалася з 24.02.2022, у зв`язку зі збройною агресією ворога, подача адміністративного позову у даній справі у встановлений строк було неможливим з об`єктивних причин, що не залежали від НКРЕКП. Тому вважає, що причини пропуску строку для звернення до Чернігівського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом у справі № 620/4630/22 є поважними, а клопотання не підлягає задоволенню.
Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
У відповідності до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
За приписами абзацу другого частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.
Згідно з частиною четвертою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Тобто, питання, пов`язані з обчисленням строку звернення до адміністративного суду, його поновленням, а також наслідки пропуску такого строку чітко врегульовано вищевказаними положеннями законодавства.
Окрім цього, частина друга статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України зобов`язує учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. На цьому ж наголошено і у частині першій статті 45 цього ж Кодексу, якою передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.
Отже, наведені правові норми Кодексу адміністративного судочинства України конкретизують характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду.
Питання, пов`язані з оцінкою поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, неодноразово вирішувалось й Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, у постанові від 27.05.2020 у справі № 9901/546/19 висловлено правову позицію про те, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.
Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
Суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини набувають ознаки стабільності.
Тобто, строк звернення до адміністративного суду може бути поновлений лише за наявності поважних підстав, наявність яких підтверджена відповідними доказами.
Як встановлено судом, у відповідності до вимог до пункту 10.5 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.06.2018 № 428, копію постанови НКРЕКП від 11.01.2022 № 17 «Про накладення штрафу на ТОВ «Чернігівська генеруюча компанія» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії» було отримано відповідачем 25.01.2022.
Таким чином, з 25.02.2022 у позивача виникли підстави для звернення до суду протягом тримісячного строку на пред`явлення вимог про стягненням боргу, який сплив 25.05.2022.
Водночас, з адміністративним позовом до суду про стягнення з ТОВ «Чернігівська генеруюча компанія» суми штрафу та пені у розмірі 170000,00 грн. позивач звернувся лише 05.07.2022 (дата, яка зазначена представником поштового відділення на конверті).
Відповідно до Закону України від 24.02.2022 № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено відповідний Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб.
Згідно зі статтею 1 Закону України від 12.05.2015 № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Частинами першою та четвертою статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.
У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).
Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.
Ураховуючи те, що останній день перебігу процесуального строку на звернення до суду з позовом у цій справі припав на період повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України, ця обставина могла унеможливити дотримання такого строку позивачем за умови надання ним до суду належних доказів того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск строку на звернення до суду з позовом, та могла б бути визнаною поважною причиною для поновлення процесуального строку.
Вказана правова позиції висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 у справі № 990/115/22.
Оцінюючи наведені позивачем доводи щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд звертає увагу на таке.
Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 12.04.2022 № 440 «Деякі питання організації роботи державних службовців та працівників державних органів у період воєнного стану», якою в пунктах 3 та 5 постановив, що у разі перебування державного службовця або працівника державного органу в робочий час в Україні поза межами робочого місця без рішення керівника державної служби, зазначеного в пункті 1 цієї постанови, або за кордоном, крім перебування у службовому відрядженні, оформленому в установленому порядку, до них може бути застосоване дисциплінарне стягнення відповідно до закону. Ця постанова набирає чинності з дня її опублікування, крім пункту 3, який набирає чинності з 25.04.2022.
Тобто, з 25.04.2022 працівники державних органів повинні бути на робочому місці та виконувати свої посадові обов`язки.
Суд приймає до уваги доводи позивача щодо поважності пропуску ним строку звернення до суду у період з 25.02.2022 по 25.04.2022, оскільки існували об`єктивні поважні причини відсутності працівників НКРЕКП, які здійснюють представництво інтересів НКРЕКП в судах України, на робочому місці.
Також відповідачем надано суду копію наказу від 01.03.2022 № 21-а «Про забезпечення виконання термінових завдань в НКРЕКП» відповідно до якого на період воєнного стану в Україні виконувати посадові обов`язки у щоденному режимі роботи з понеділка по п`ятницю на робочому місці в адміністративній будівлі НКРЕКП наказано виключному переліку осіб, серед яких представники юридичного департаменту відсутні.
Суд вважає, що невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо належної організації роботи установи та відсутність працівників установи, після 25.04.2022, не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду.
Крім того, суду не надано доказів неможливості здійснення своїх посадових обов`язків працівниками установи починаючи з 25.04.2022 у дистанційному режимі.
Суд звертає увагу, що позивачем не зазначено обставини та не надано жодних доказів щодо об`єктивної неможливості звернення позивача до суду у період з 01.06.2022 по 05.07.2022 (дата подачі позовної заяви).
Отже, суд приходить до висновку, що під час розгляду даної справи позивачем не наведено вагомих і переконливих аргументів, які б свідчили про наявність обставин об`єктивного і непереборного характеру, що створили суттєві перешкоди у реалізації належного права на звернення до адміністративного суду упродовж строку, встановленого для цього законодавством, або ж взагалі унеможливили своєчасну реалізацію позивачем такого права.
Таким чином, висновки, викладені в ухвалі суду про відкриття провадження у справі щодо поважності підстав пропуску строку звернення до суду є передчасні. Наведені позивачем, в позовній заяві та письмових запереченнях на клопотання, підстави пропуску строку звернення до адміністративного суду мають суб`єктивний характер і не позбавляли останнього можливості звернутися до суду з цим позовом у встановлені Кодексом адміністративного судочинства України строки.
Відповідно до пункту 8 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
На підставі викладеного, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівська генеруюча компанія» про стягнення суми штрафу та пені, без розгляду.
Керуючись статтями 122, 123, 240, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Позовну заяву Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівська генеруюча компанія» про стягнення суми штрафу та пені залишити без розгляду.
Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 28.11.2022.

Суддя В.О. Непочатих