Справа № 260/4457/22
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2022-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

30 листопада 2022 року м. Ужгород№ 260/4457/22
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дору Ю.Ю., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Керівника Хустської окружної прокуратури до Виконавчого комітету Керецьківської сільської ради за участю третьої особи, яка не заявляє самлстійних вимог на предмет спору - Департамента культури, національностей та релігій Закарпатської ОВА про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Керівник Хустської окружної прокуратури звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Виконавчого комітету Керецьківської сільської ради (далі - відповідач) за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Департамента культури, національностей та релігій Закарпатської ОВА у якому просить: визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Керецьківської сільської ради Закарпатської області щодо невиконання законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини місцевого значення - Кузні-Гамора, що знаходиться за адресою : с.Лисичево,828 Хустського району та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України; зобов`язати Виконавчий комітет Керецьківської сільської ради Закарпатської області виконати вимоги законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини місцевого значення - Кузні-Гамора, що знаходиться за адресою: с.Лисичево,828 Хустського району та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської обласної військової адміністрації про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України..

Позовні вимоги мотивовано тим, що Хустською окружною прокуратурою в ході здійснення представницьких повноважень вивчено стан дотримання охорони культурної спадщини на території Хустського району Закарпатської області. За результатами опрацювання матеріалів щодо наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, виявлено факт протиправної бездіяльності Виконавчого комітету Керецьківської сільської ради, що полягає у невиготовленні облікової документації на об`єкт культурної спадщини - Кузні-«Гамора», що знаходиться в с.Лисичево, Хустського (колишнього Іршавського) району Закарпатської області та неподанні до органу охорони культурної спадщини вищого рівня пропозиції про занесення вказаного об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України. Враховуючи вищенаведене, Керівник Хустської окружної прокуратури звернувся за захистом порушеного права.

Ухвалою суду від 02 листопада 2021 року відкрито провадження у адміністративній справі та розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідач подав до суду відзив, у якому проти позовних вимог заперечив, вказав, що Керецьківська сільська рада 06 грудня 2021 року та 08 серпня 2022 року зверталася із запитами до Державного лісомисливського господарства щодо надання правовстановлюючих документів на земельну ділянку, на якій розташована водяна кузня «Гамора» та на будівлі, розміщені на даній земельній ділянці, відповіді на які не отримала. Тобто доступу до приміщення музею-кузні у Виконавчого комітету сільської ради нема, а також нема правовстановлюючих документів. Зазначає, що органом місцевого самоврядування ще у 2012 році було належним чином виконано свої обов`язки щодо охорони об`єктів культурної спадщини та ініційоване питання перед Закарпатською обласною радою та обласною державною адміністрацією про надання музею-кузні «Гамора», розташованого в с, Лисичево, буд. 382 колишнього Іршавського району статусу пам`ятки культурно-історичної спадщини України та внесення його до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, а тому твердження позивача про бездіяльність Виконавчого комітету Керецьківської сільської ради Хустського району Закарпатської області є безпідставним. Просить у задоволенні позову відмовити повністю.

Відповідно до положень ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складено у повному обсязі відповідно до ч.4 ст.243 КАС України.

Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

У відповідності до вимог статті 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч.3 ст.53 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Так, звернення прокурора до суду зумовлюється необхідністю захистити інтереси держави, однак ст.53 КАС України не визначає, коли настають такі обставини, а надає право прокуророві, як окремому учаснику адміністративного процесу, визначити їх у кожному конкретному випадку самостійно у будь-якій справі, що підвідомча суду.

Згідно із частиною 4 цієї статті прокурор, який звергається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача (ч.5 ст.53 КАС України).

Згідно з ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до пункту 4 рішення Конституційного Суду України №3- рп/99 від 08.04.1999 р. інтереси держави можуть повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді.

Тобто, зазначений пункт рішення Конституційного Суду України визначив, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося або може відбутися порушення матеріальних чи інших інтересів держави.

Відповідно до пункту 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 р. прокурори і їх заступники мають право звертатись до суду з позовними заявами в інтересах держави.

Одночасно, згідно із вказаним рішенням Конституційного Суду України, поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до ст. ст. 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Оскільки «інтереси держави - є оціночним поняттям», прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає у чому саме відбулося або може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції.

Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до не обґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №806/1000/1 7 та від 08.02.2019 у справі №915/20/18).

Так, чинним законодавством України не визначено органу, який наділений повноваженнями щодо звернення до суду з позовом до Виконавчого комітету Керецьківської сільської ради про визнання протиправної бездіяльності та зобов`язання до вчинення дій.

Таким чином, у даних правовідносинах відсутній орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції, а бездіяльність відповідача порушує норми діючого законодавства, що регулює відносини у сфері охорони культурної спадщини.

Згідно зі статтею 20 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» державний контроль за діяльністю органів і посадових осіб місцевого самоврядування може здійснюватися лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Підставою для представництва інтересів держави шляхом подання позову є бездіяльність відповідача з приводу невиконання вимог чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини національного значення - Кузні-Гамора та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської обласної військової адміністрації про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

З огляду на викладене, Хустська окружна прокуратура, реалізуючи надані законом повноваження щодо захисту державних інтересів, звертається до суду з адміністративним позовом про визнання протиправною бездіяльності Виконавчого комітету Керецьківської сільської ради Хустського району Закарпатської області та зобов`язання вчинити певні дії, оскільки орган уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах є сільська рада, до якої пред`явлено позовні вимоги, тому прокурор набуває статусу позивача та звертається до суду на захист інтересів держави відповідно до вимог ст.23 Закону України «Про прокуратуру».

Судом встановлено, що рішенням виконавчого комітету Закарпатської обласної ради народних депутатів №43 від 22.03.1989 «Про затвердження списку нововиявлених пам`яток історії і культури в Закарпатській області та виконання заходів, які сприятимуть охороні та збереженню пам`яток» затверджено список пам`ятників історії і культури місцевого значення, які беруться під охорону держави, зокрема в додатку І під №81 вказано Кузня -Гамора, с.Лисичево, Іршавський район (визначна пам`ятка технічної творчості, історії виробництва, зокрема мануфактурного періоду).

Відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини» (далі - Закон) вбачається, що об`єкти культурної спадщини, які знаходяться на території України, охороняються державою. Охорона об`єктів культурної спадщини є одним із пріоритетних завдань органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Положеннями статті 1 Закону передбачено, що об`єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність.

Відповідно до ст.2 Закону даний об`єкт культурної спадщини за типом відноситься до споруд, (витворів) інженерного мистецтва, та за видом належить до історичних об`єктів науки і техніки , оскільки є унікальним промисловим, виробничим, інженерним об`єктом, що визначає рівень розвитку науки і техніки XVIII-XIX століть.

Відповідно до абз.7 ст. 1 Закону охорона культурної спадщини - система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини.

Згідно з ст.13 Закону об`єкти культурної спадщини незалежно від форм власності відповідно до Їхньої археологічної, естетичної, етнологічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності підлягають реєстрації шляхом занесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України за категоріями національного та місцевого значення пам`ятки.

Так, з Державного реєстру нерухомих пам`яток України, що складається з реєстру пам`яток національного та реєстру пам`яток місцевого значення вбачається, що як об`єкт культурної спадщини, Кузня-Гамора в с.Лисичево до такого не внесена.

Згідно з ч.1 ст.3 Закону до спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини належить, Зокрема, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виконавчі органи рад - органи, які створюються радами для здійснення виконавчих функцій, повноважень місцевого самоврядування у межах, визначених цим та іншими законами.

Стаття 5 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначає, що до системи місцевого самоврядування входять виконавчі органи рад.

Виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи (ч.І ст.11 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Одночасно, п.п. 10 п.«б» ст.32 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад делеговано повноваження із забезпечення охорони пам`яток історії та культури, збереження та використання культурного надбання.

При цьому, до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні (самоврядні) повноваження щодо внесення пропозицій до відповідних державних органів про оголошення природних та інших об`єктів, що мають екологічну, історичну, культурну або наукову цінність, пам`ятками природи, історії або культури, які охороняються законом (п.п.З п. «а» ст.ЗЗ Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»)

Частиною 2 статті 6 Закону України «Про охорону культурної спадщини» передбачено, що до повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини належить: 1) забезпечення виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на відповідній території; 2) подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, внесення змін до нього та про занесення відповідної території до Списку історичних населених місць України; 5) забезпечення захисту об`єктів культурної спадщини від загрози знищення, руйнування або пошкодження; 6) організація розроблення відповідних програм охорони культурної спадщини; 11) виконання функції замовника, укладення з цією метою контрактів на виявлення, дослідження, консервацію, реставрацію, реабілітацію, музеєфікацію, ремонт, пристосування об`єктів культурної спадщини та Інші заходи щодо охорони культурної спадщини; 12) призначення відповідних охоронних заходів щодо пам`яток місцевого значення та їхніх територій у разі виникнення загрози їх руйнування або пошкодження внаслідок "дії природних факторів або проведення будь-яких робіт; 17) укладення охоронних договорів на пам`ятки та ін.

Судом встановлено, що з листа Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської обласної військової адміністрації №01-15/549 від 01.09.2022 вбачається, що Виконавчий комітет Керецьківської сільської ради з пропозицією про занесення об`єкта культурної спадщини - Кузні-Гамора до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, до Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської ОВА, як до органу охорони культурної спадщини вищого рівня, не звертався.

Також наведене підтверджується листом Керецьківської сільської ради №775/02-06 від 31.08.2022.

Відсутність в чинному законодавстві конкретних строків для такого подання зумовлено специфікою об`єктів культурної спадщини, які потребують постійної (без визначення будь-яким строком) охорони культурної спадщини в розумінні ст.1 Закону.

Правовий аналіз зазначених вище норм дає підстави для висновку, що у даному випадку саме на відповідача - Виконавчий комітет Керецьківської сільської ради покладається обов`язок подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської обласної військової адміністрації про занесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Разом з тим, з пунктів 1 та 2 Розділу IV Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, затвердженого наказом Міністерства культури України №158 від 11.03.2013 «Про затвердження Порядку обліку об`єктів культурної спадщини» (далі - Порядок) вбачається, що для розгляду питання занесення об`єкта культурної спадщини Кузні-Гамора до Державного реєстру нерухомих пам`яток України необхідною є облікова документація.

Відповідно до пункту 1 Розділу III Порядку облікова документація складається на об`єкт культурної спадщини та містить дані щодо його цінності, характерних властивостей, що становлять його історико-культурну цінність, етапів розвитку, просторових, функціональних характеристик, стану збереження, а також дані проведених досліджень (далі - облікова документація).

Пунктом 3 Розділу III Порядку передбачено, що облікова документація складається з: облікової картки за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;історичної довідки; матеріалів фотофіксації сучасного стану об`єкта: фото загального вигляду, фото об`єкта в контексті (навколишньому середовищі), фото найбільш цінних (характерних) елементів об`єкта, фото рухомих об`єктів (деталей), фото інтер`єрів, фото загроз (дії негативних чинників); акта стану збереження за формою, наведеною у додатку 2 до цього Порядку.

Також, пунктом 5 Порядку визначення категорій пам`яток, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України №452 від 22.05.2019 «Про затвердження Порядку визначення категорій пам`яток» визначено, що попередню оцінку відповідності об`єкта культурної спадщини ознакам, визначеним у пунктах 3 і 4 цього Порядку, проводить розробник облікової документації, що складається відповідно до Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, який затверджується Мінкультури.

З наведеного вбачається, що занесенню об`єкта культурної спадщини національного значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України передує певна робота спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини, до яких належить і Виконавчий комітет Керецьківської сільської ради, та до повноважень якого віднесено виготовлення облікової документації на об`єкти культурної спадщини, що знаходяться на території Керецьківської сільської ради та подання пропозиції Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської обласної військової адміністрації про занесення таких до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Невжиття Виконавчим комітетом Керецьківської сільської ради заходів щодо подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об`єкта культурної спадщини - Кузні-Гамора до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, не сприяє запобіганню руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпеченню захисту, збереженню, утриманню, відповідному користуванню, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини.

Суд спростовує довід відповідача про виконання обов`язку щодо охорони об`єктів культурної спадщини та ініційоване питання перед Закарпатською обласною радою та обласною державною адміністрацією про надання музею-кузні «Гамора», розташованого в с, Лисичево, буд. 382 колишнього Іршавського району статусу пам`ятки культурно-історичної спадщини України та внесення його до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, оскільки самі запити від 06 грудня 2021 року та 08 серпня 2022 року щодо надання правовстановлюючих документів на земельну ділянку, на якій розташована водяна кузня «Гамора» та на будівлі, розміщені на даній земельній ділянці, не виконують самого обов`язку щодо охорони об`єктів культурної спадщини та відповідно втготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини місцевого значення Кузні-«Гамора», що знаходиться в с.Лисичево, Хустського (колишнього Іршавського) району Закарпатської області.

Разом з тим, Закон України «Про охорону культурної спадщини» покладає на Виконавчий комітет Керецьківської сільської ради обов`язок забезпечення виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на території Керецьківської сільської ради (п.1 ч.2 ст.6 Закону).

Таким чином, наведене свідчить про невиконання Виконавчим комітетом Керецьківської сільської ради положень Закону України «Про охорону культурної спадщини» та вищезазначених підзаконних актів, та в підсумку, бездіяльність такого.

Згідно з статтями 6, 19 Конституції України: органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі та в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема щодо оскарження рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

З огляду на положення ч. 2 ст. 139 КАС України, судовий збір у даній справі з відповідача стягненню не підлягає.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги обставини у справі, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись статтями 6, 9, 72-76, 126, 139, 242 -246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Керівника Хустської окружної прокуратури (вул. 900 річчя Хуста, буд. 16,Хуст, Закарпатська область, 90400, код ЄДРПОУ 02909967) до Виконавчого комітету Керецьківської сільської ради (вул. Головна, 52, с. Керецьки, Хустський район, Закарпатська область, 89334, 2) за участю третьої особи, яка не заявляє самлстійних вимог на предмет спору - Департамента культури, національностей та релігій Закарпатської ОВА (пл Народна, буд. 4,м. Ужгород,Закарпатська область,88000, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Керецьківської сільської ради Закарпатської області щодо невиконання законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини місцевого значення - Кузні-Гамора, що знаходиться за адресою : с.Лисичево,828 Хустського району та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Зобов`язати Виконавчий комітет Керецьківської сільської ради Закарпатської області (вул. Головна, 52, с. Керецьки, Хустський район, Закарпатська область, 89334, 2) виконати вимоги законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини місцевого значення - Кузні-Гамора, що знаходиться за адресою: с.Лисичево,828 Хустського району та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської обласної військової адміністрації про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяЮ.Ю.Дору