Справа № 640/630/22
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2022-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

22 листопада 2022 року м. Київ№ 640/630/22
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Колодяжного В.Є., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом

Національної академії внутрішніх справ

до ОСОБА_1

про відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням у навчальному закладі,

ВСТАНОВИВ:

Національною академією внутрішніх справ (адреса: 03035, м. Київ, пл. Солом`янська, 1, ідентифікаційний код - 08751177, ел. пошта - ) (далі - позивач або НАВС) подано на розгляд Окружному адміністративному суду міста Києва позов до ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 ) (надалі - відповідач або ОСОБА_1 ), у якому позивач просить суд стягнути із ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) на користь Національної академії внутрішніх справ (IBAN UA1000175 в ДКС України, , призначення платежу *; 148008; 1600034; 1 ;;*) вартість витрат, пов`язаних з утриманням у навчальному закладі, у сумі 140 323,20 грн (сто сорок тисяч триста двадцять три гривні 20 коп).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.01.2022 (суддя Пащенко К.С.) відкрито провадження у адміністративній справі № 640/630/22, постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні без виклику учасників справи та проведення судового засідання.

До канцелярії Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла заява представника відповідача - адвоката Бодюка В.А. про залишення позову без розгляду на підставі ч. 5 ст. 122, ч. 4 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.05.2022 позов Національної академії внутрішніх справ - залишено без руху, встановлено позивачу п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду письмових пояснень щодо дотримання Національною академією внутрішніх справ строку на звернення до суду з адміністративним позовом та/або заяви про поновлення відповідного строку.

На виконання ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.05.2022 позивачем подано клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Так, клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду мотивоване тим, що строк звернення до суду був пропущений позивачем у зв`язку зі зверненням з даною позовною заявою до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області в порядку цивільного судочинства. Зазначає, що Національна академія внутрішніх справ звернулась до місцевого суду з позовом до ОСОБА_1 в межах трирічного строку звернення до суду, передбаченого частиною першою статті 257 Цивільного кодексу України. При цьому, про необхідність звернення з позовом в порядку адміністративного судочинства позивачу стало відомо після отримання ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 04.10.2021 про закриття провадження по справі. Також позивач посилається на зміну судової практики щодо підсудності даної категорії справ. На підставі викладеного позивач вважає, що строк звернення до суду було пропущено з поважних причин, тому просить суд його поновити.

За приписами абзацу другого частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Частиною першою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч. 3 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України).

Окрім цього, за ч.ч. 13-15 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Тобто, питання, пов`язані з обчисленням строку звернення до адміністративного суду, його поновленням, а також наслідки пропуску такого строку чітко врегульовано вищевказаними положеннями законодавства.

Крім того, частина друга статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України зобов`язує учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. На цьому ж наголошено і у частині першій статті 45 цього ж Кодексу, якою передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Отже, наведені правові норми Кодексу адміністративного судочинства України конкретизують характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 21.05.2020 у справі № 826/22361/15.

Питання, пов`язані з оцінкою поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, неодноразово вирішувалось й Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, у постанові від 27.05.2020 у справі № 9901/546/19 висловлено правову позицію про те, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини набувають ознаки стабільності.

Тобто, строк звернення до адміністративного суду може бути поновлений лише за наявності поважних підстав, наявність яких підтверджена відповідними доказами.

Також суд відзначає про правові висновки Верховного Суду, викладені в постанові № 540/1927/19 від 18.05.2022, згідно яких колегія суддів зазначила, що при вирішенні питання поновлення строку звернення з позовом суттєве значення мають такі обставини: строк, який сплинув після зміни судової практики і до моменту звернення до суду з позовом; причини, які заважали звернутися до суду з позовом у максимально короткий термін після зміни судової практики; чи є підставі вважати, що позивачем було допущено необґрунтовані зволікання.

При цьому не можна вважати порушенням правової визначеності як елементу принципу верховенства права сам факт зміни судової практики, в тому числі і в питанні правозастосування норм щодо строків звернення до суду у бік їх скорочення, у разі забезпечення особі можливості доступу до суду у розумний строк, якщо він є об`єктивно достатнім для реалізації цього права.

З матеріалів справи вбачається, що наказом ГУ НП в м. Києві від 29.10.2018 № 1084 о/с відповідача звільнено зі служби в Національній поліції на підставі поданого ним рапорту за власним бажанням, при цьому позивач у позовній заяві зазначає про те, що 05.11.2018 йому надійшла інформація про звільнення відповідача із служби.

При цьому, позовна заява подана до суду лише 30.12.2021 (відповідно до штампу на поштовому конверті), тобто із пропуском місячного строку встановленого частиною п`ятою статті 122 КАС України, відлік якого розпочався з 05.11.2018 та закінчився 05.12.2018 відповідно.

Також суд не знаходить поважними посилання позивача на звернення з позовною заявою до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області в порядку цивільного судочинства та зміну судової практики щодо підсудності даної категорії справ, оскільки позивачу станом на момент звернення (24.07.2019) до суду в порядку цивільного судочинства мало бути відомо про практику Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі № 804/285/16, від 13.03.2019 у справі № 723/18/17, від 04.09.2019 у справі № 127/7858/18, щодо розгляду даної категорії справ в порядку адміністративного судочинства.

Крім того, твердження позивача, що позов поданий в межах трирічного терміну визначеного статтею 257 Цивільного кодексу України є, за висновками суду, безпідставними, оскільки Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05.12.2018 по справі № 818/1688/16 визначила, що аналогічні спори підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, а тому і строки підлягають застосуванню передбачені Кодексом адміністративного судочинства України.

За таких обставин, суд не знаходить підстав для визнання вказаних позивачем причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, оскільки зважаючи на обізнаність позивача з грудня 2018 року про виникнення підстав, що дають йому право на пред`явлення визначених законом вимог, останній не був позбавлений можливості подати обґрунтований позов до суду в межах строків, встановлених законом.

Отже, враховуючи, що позивачем пропущено строк звернення до суду з даною позовною заявою без поважних причин, суд залишає позовну заяву НАВС без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись статтями 123, 171, 240, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов від 30.12.2021 Національної академії внутрішніх справ - залишити без розгляду.

Ухвала, відповідно до ч. 2 ст. 256 та ч. 7 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена.

Суддя К.С. Пащенко