Справа № 200/16086/21
Суддя: Мозговая Н.А.
Дата ухвалення: 2022-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 листопада 2022 року Справа№200/16086/21

Донецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Мозгової Н.А.,

розглянувши у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

17.11.2021 року позивач, ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області (, юридична адреса: 08500, м.Фастів, вул. Саєнка Андрія, 10), Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання протиправним та скасування рішення №49 від 01.11.2021 про відмову в призначенні пенсії за вислугу років відповідно до статті 86 Закону України Про прокуратуру від 14.10.2014 №1697-VII, зобов`язання зарахувати до вислуги років, що дає право на пенсію згідно зі ст. 86 Закону України Про прокуратуру від 14.10.2014 №1697- VІІ період безпосередньої участі в антитерористичній операції з 26 вересня 2017 року по 30 квітня 2018 року та період безпосередньої участі у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганських областях, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів з 01 травня 2018 року по 10 вересня 2020 року з розрахунку один місяць служби за три місяці служби, виходячи з розміру 60 відсотків від суми місячної (чинної) заробітної плати, до якої включаються всі види оплати праці відповідно до положень частин другої, третьої та четвертої статті 86 Закону України Про Прокуратуру від 14.10.2014 № 1697, без обмеження її максимальним розміром, зобов`язання повторно розглянути заяву від 27 жовтня 2021 року щодо призначення пенсії за вислугу років згідно зі ст. 86 Закону України Про прокуратуру від 14.10.2014 №1697-VІІ.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що позивач 27.10.2021 року звернувся до Управління Пенсійного фонду України у м. Краматорську Донецької області із заявою (8489) про призначення пенсії за вислугою років відповідно до ст. 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697-VII. Рішенням Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області від 01.11.2021 № 49, визначено, що стаж роботи позивача становить: 19 років 3 місяці 2 дні, у тому числі період роботи на посадах прокурорів 16 років 10 місяців 5 днів. Відповідно до спірного рішення управлінням не зараховано до вислуги років періоди безпосередньої участі в антитерористичній операції з 26 вересня 2017 року по 30 квітня 2018 року та період безпосередньої участі у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганських областях, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів з 01 травня 2018 року по 10 вересня 2020 року з розрахунку один місяць служби за три місяці служби. Позивач вважає відмову необґрунтованою та протиправною.

Ухвалою суду від 18.11.2021 року відкрито провадження у справі №200/16086/21-а та її розгляд вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Ухвалою суду від 20.12.2021 року у задоволенні заяви Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про заміну неналежного відповідача у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії відмовлено; залучено до участі у справі в якості другого відповідача Головне управління Пенсійного фонду України у Донецькій області (, місцезнаходження: Донецька область, м. Слов`янськ, пл.Соборна, 3).

Ухвалою суду від 20.12.2021 року розгляд справи №200/16086/21 вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання у відкритому судовому засіданні на 12 січня 2022 року.

Ухвалою суду від 12.01.2022 року продовжено строк проведення підготовчого провадження у справі №200/16086/21; відкладено підготовче засідання на 01 лютого 2022 року.

Ухвалою суду від 01.02.2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 28 лютого 2022 року.

28 лютого 2022 року судове засідання у справі не відбулось, у зв`язку з введення воєнного стану, постійними обстрілами території України та введення активних бойових дій на території Донецької області, з метою недопущення випадків загрози життю, здоров`ю та безпеці учасників справи.

Ухвалою суду від 27 червня 2022 року суд відклав розгляд справи. Повідомив учасників справи, що заяви по суті справи, заяви з процесуальних питань, клопотання, пояснення, додаткові письмові докази, висновки експертів, можуть бути ними подані в електронному вигляді на електронну пошту суду або через особистий кабінет в системі Електронний суд. Про дату, час і місце розгляду справи учасників справи ухвалив повідомити додатково відповідною ухвалою. Роз`яснив учасникам справи, що інформацію у справі, що розглядається, можна отримати в мережі Інтернет на офіційному веб-порталі судової влади України на веб-сторінці http://adm.dn.court.gov.ua.

Ухвалою суду від 24 листопада 2022 року подальший розгляд і вирішення адміністративної справи по суті вирішено здійснювати в порядку письмового провадження в межах строків, визначених Кодексом адміністративного судочинства України для розгляду справи.

Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області надало відзив на адміністративний позов. Зазначає, що згідно з частиною 1 статті 86 Закону України "Про прокуратуру" №1697-УII, прокурори мають право на пенсійне забезпечення за вислугу років незалежно від віку за наявності на день звернення вислуги років не менше, зокрема: з 1 жовтня 2020 - не менше 25 років, у тому числі стажу роботи на посадах прокурорів не менше 15 років.

Ч.2 ст. 86 Закону № 1697-VII визначено, що пенсія призначається у розмірі 60 відсотків від суми їхньої місячної (чинної) заробітної вдати, до якої включаються всі види оплати праці, з якої було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 01 січня 2011 року страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, одержуваної перед місяцем звернення за призначенням пенсії.

Вказав, що складовою поняття «вислуга років для отримання пенсійного забезпечення працівника прокуратури» відповідно до абзацу сьомого частини шостої статті 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-УІІ є час проходження особою військової служби, а не вислуга років військовослужбовця в пільговому обчисленні, як стверджує позивач. Такий підхід до тлумачення цієї норми узгоджується зі змістом частини першої статті 2 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», відповідно до якої громадянам України до їх страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби зараховується час проходження військової служби.

Згідно з наданими позивачем документами вислуга років відповідно до частини 6 статті 86 Закону України «Про прокуратуру» становить 19 років 3 місяці 2 дні. Стаж роботи на посадах прокурорів -16 років 10 місяців 5 днів.

Враховуючи вищевикладене, невідповідність до умов ст. 86 Закону 1697 та за наданими документами, на день звернення позивач не набув необхідної вислуги років, підстави для призначення пенсії за вислугу років відповідно до Закону України Про прокуратуру від 14.10.2014 № 1697-УП відсутні.

Позивач, не погоджуючись із відзивом Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, надав суду відповідь на відзив, в якому зазначив наступне.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» військова служба с державною службою особливого характеру. Час проходження військової служби зараховується громадянам України до їх страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби.

Статтею 40 цього Закону передбачено, що гарантії правового і соціального захисту громадян України, які виконують конституційний обов`язок щодо захисту Вітчизни, забезпечуються відповідно до законів України «Про Збройні Сили України», «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» та іншими законами.

Також, відповідно до ст. 8 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» час перебування громадян України на військовій службі зараховується до їх страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби.

При цьому, час проходження військовослужбовцями військової служби в особливий період, що оголошується відповідно до Закону України «Про оборону України», зараховується до їх вислуги років, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби на пільгових умовах у порядку, який визначається Кабінетом Міністрів України.

Такий порядок щодо стажу роботи (вислуги років) осіб офіцерського складу визначений Кабінетом Міністрів України у Постанові від 17.07.1992 № 393 «Про порядок обчислення вислуги років, призначення та виплати пенсій і грошової допомоги особам офіцерського складу, прапорщикам, мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом. особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ, поліцейським, співробітникам Служби судової охорони та членам їхніх сімей».

Зокрема, підпункт а) пункту З Постанови Кабінету Міністрів від 17.07.1992 № 393 передбачає зарахування на пільгових умовах до вислуги років, а саме один місяць служби за три місяці:

- час проходження служби, протягом якого особа брала участь антитерористичній операції;

- час проходження служби, протягом якого особа брала участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів.

Крім того, ст. 57 Закону України «Про пенсійне забезпечення» від 05.11.1991 №1788-ХІІ передбачено пільги по обчисленню стажу за час перебування у складі діючої армії у період бойових дій, у тому числі при виконанні інтернаціонального обов`язку, а також перебування в партизанських загонах і з`єднаннях зараховується до стажу роботи на пільгових умовах у порядку, встановленому для обчислення строків цієї служби при призначенні пенсій за вислугу років військовослужбовцям.

У період з 26.09.2017 по 30.04.2018 позивач як військовослужбовець офіцерського складу Збройних Сил України, одночасно обіймаючи посаду прокурора, безпосередньо приймав участь в антитерористичній операції, а з 01.05.2018 по 10.09.2020 як військовослужбовець офіцерського складу Збройних Сил України, одночасно обіймаючи посаду прокурора, приймав участь в операції об`єднаних сил, здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів.

Таким чином, станом на 10.09.2020 тривалість проходження позивачем військової служби у наведених умовах складає 2 роки 11 місяців 15 днів, до загальної вислуги років на пільгових умовах на законних підставах додатково зараховано пільгових 5 років 10 місяців 30 днів (2 роки 11 місяців 15 днів х 2), про що свідчить, у тому числі, наказ виконувача обов`язків військового прокурора об`єднаних сил від 10.09.2020 № 587к «Про оголошення вислуги років військовослужбовцям військової прокуратури об`єднаних сил станом на 01.09.2020».

Отже, станом на 26 жовтня 2021 року має загальну вислугу років 25 років 2 місяці 2 дні (у календарному обчисленні вислуги років 19 років 3 місяці 2 дні + 5 років 10 місяців 30 днів на пільгових умовах), у тому числі загальний стаж роботи на посадах прокурорів 16 років 10 місяців 5 днів, а тому маю право на пенсійне забезпечення за вислугою років відповідно до ст. 86 Закону України «Про прокуратуру».

Вважає, що відмова у призначені пенсії за вислугу років позбавляє позивача конституційного права на належний соціальний захист.

Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області надало відзив на адміністративний позов. Зазначає, що відповідно до частин 1,2 статті 86 Закону №1697 прокурори мають право на пенсійне забезпечення за вислугу років незалежно від віку за наявності на день звернення вислугу років не менше : з 01.10.2020 і пізніше - 25 років, у тому числі стажу роботи на посадах прокурорів і слідчих прокуратури не менше 15 років.

Згідно довідок від 25.10.2021 №487, від 25.10.2021 №488, від 19.08.2021 №07/980 ОСОБА_1 приймав безпосередньо участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України в районі проведення антитерористичної операції на території Донецької та Луганської областей.

Законом № 1697, відповідно до якого заявник звертався за призначенням пенсії, зарахування військової служби в розмірі один місяць за три місяці не передбачено. Таким чином періоди з 26.09.2017 по 30.04.2018; з 01.05.2018 по 10.09.2020 не підлягають зарахуванню один місяць за три місяці.

За наданими документами вислуга років відповідно до частини 6 статті 86 Закону 1697 становить 19 років З місяці 2 дні, стаж роботи на посадах прокурорів - 16 років 10 місяців 5 днів.

Таким чином на день звернення ОСОБА_1 не набув необхідної вислуги років для призначення пенсії відповідно до Закону №1697.

Законом України від 24.02.2022 №2102-IX затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", згідно якого, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб.

Указом Президента України №133/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26.03.2022 строком на 30 діб.

Законом України Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 21.04.2022 № 2212-IX продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.04.2022 строком на 30 діб.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 17.05.2022 №341/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.05.2022 строком на 90 діб.

Відповідно до Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 12.08.2022 №573/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23.08.2022 строком на 90 діб тобто до 21.11.2022.

Враховуючи викладене, станом на час постановлення рішення в Україні продовжує діяти воєнний стан.

Відповідно до ст. 12-2 Закону України Про правовий режим воєнного стану від 12.05.2015 № 389-VIII в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Рішенням Ради суддів України від 24.02.2022 №9, з урахуванням положень статті 3 Конституції України про те, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю рекомендовано зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

Згідно п. 4 Рекомендацій Ради суддів України, опублікованих 02.03.2022, щодо роботи судів в умовах воєнного стану, судам України рекомендовано усіх доступних працівників, по можливості, перевести на дистанційну роботу.

Місцезнаходження Донецького окружного адміністративного суду визначено м.Слов`янськ Донецької області.

У зв`язку з активізацією проведення бойових дій на території Донецької області та прилеглих областей, виникнення загрози безпеці, здоров`ю та життю людей, головою Донецького окружного адміністративного суду 26.02.2022 прийнято наказ №14/І-г Про запровадження особливого режиму роботи Донецького окружного адміністративного суду у вигляді дистанційної роботи. Наказом запроваджено особливий режим роботи з 26.02.2022 до закінчення воєнного стану, і до дня відновлення роботи суду у звичайному режимі.

Враховуючи наведені норми та обставини, справу розглянуто в розумний строк після виникнення умов для цього.

Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , є громадянином України.

Судом встановлено, що 27.10.2021 ОСОБА_1 звернувся до територіального органу Пенсійного фонду України із заявою щодо призначення пенсії за вислугою років у відповідності до вимог ст. 86 ЗУ «Про прокуратуру» та надав відповідні документи.

Рішенням Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області від 01.11.2021 №49 позивачу відмовлено в призначені пенсії за вислугою років відповідно до статті 86 ЗУ «Про прокуратуру» №1697-VII через відсутність на день звернення вислуги років, передбаченої частиною 6 названої статті, не менше 25 років. Зазначено, що за наданими документами вислуга років відповідно до частини статті 86 ЗУ «Про прокуратуру» №1697-VII 19 років 3 місяці 2 дні. Стаж роботи на посадах прокурорів 16 років 10 місяців 5 днів. Право на призначення пенсії за вислугу років відсутнє.

Суд зазначає, що стосовно періодів роботи з 26 вересня 2017 року по 30 квітня 2018 року та з 01 травня 2018 року по 10 вересня 2020 року зі спірного рішення не вбачається розгляд заяви позивача від 27.10.2021 року по суті, а саме у рішенні не вказано, чи зараховані чи не зараховані дані періоди до страхового стажу позивача та за яких підстав.

Вважаючи рішення Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області протиправним, позивач звернувся до суду з позовною заявою за захистом своїх прав та інтересів.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до положень частини першої статті 46 Конституції України, громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у старості.

Відповідно до частин 1,2 статті 86 Закону України «Про прокуратуру» № 1697 прокурори мають право на пенсійне забезпечення за вислугу років незалежно від віку за наявності на день звернення вислуги років не менше : з 01.10.2020 і пізніше 25 років, у тому числі стажу роботи на посадах прокурорів і слідчих прокуратури не менше 15 років. Пенсія призначається в розмірі 60 відсотків від суми їхньої місячної (чинної) заробітної плати, до якої включаються всі види оплати праці, з якої було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, одержуваної перед місяцем звернення за призначенням пенсії.

Відповідно до частини 2 статті 24 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 09 липня 2003 року № 1058-IV страховий стаж обчислюється за даними, що містяться в системі персоніфікованого обліку, а за періоди до впровадження системи персоніфікованого обліку на підставі документів та в порядку, визначеному законодавством, що діяло до набрання чинності Законом № 1058 (01.01.2004). Частиною 8 статті 86 Закону 1697 передбачено, що право на пенсію за вислугу років мають особи, які безпосередньо перед зверненням за призначенням такої пенсії працюють в органах прокуратури чи в науково-навчальних закладах Офісу Генерального прокурора, а також особи, звільнені з прокурорських посад органів прокуратури за станом здоров`я, у зв`язку з ліквідацією чи реорганізацією органу прокуратури, в якому особа обіймає посаду, або у зв`язку із скороченням кількості прокурорів, у зв`язку з обранням їх на виборні посади в органах державної влади чи органах місцевого самоврядування. Ветеранам війни, які мають необхідний стаж роботи для призначення пенсії за вислугу років, така пенсія призначається незалежно від того, чи працювали вони в органах прокуратури перед зверненням за призначенням пенсії. До вислуги років, що дає право на пенсію згідно з частиною 6 статті 86 Закону № 1697 зараховується половина строку навчання у вищих юридичних навчальних закладах денної форми навчання або на юридичних факультетах вищих навчальних закладів денної форми навчання.

Згідно п. 2.2 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників від 29 липня 1993 року № 58 до трудової книжки вносяться: відомості про працівника: прізвище, ім`я та по батькові, дата народження; відомості про роботу, переведення на іншу постійну роботу, звільнення; відомості про нагородження і заохочення: про нагородження державними нагородами України та відзнаками України, заохочення за успіх у роботі та інші заохочення відповідно до чинного законодавства України; відомості про відкриття, на які видані дипломи, про використані винаходи і раціоналізаторські пропозиції та про виплачені у зв`язку з цим винагороди.

Пунктом 2.4 Інструкції визначено, що усі записи в трудовій книжці про прийняття на роботу, переведення на іншу постійну роботу або звільнення, а також про нагороди та заохочення вносяться власником або уповноваженим ним органом після видання наказу (розпорядження), але не пізніше тижневого строку, а в разі звільнення - у день звільнення і повинні точно відповідати тексту наказу (розпорядження).

Записи виконуються акуратно, ручкою кульковою або з пером, чорнилом чорного, синього або фіолетового кольорів, і завіряються печаткою запис про звільнення, а також відомості про нагородження та заохочення.Суд зазначає, що трудова книжка позивача містить належним чином здійснені записи щодо роботи позивача у спірні періоди.

Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій затверджений Постановою правління Пенсійного фонду України 25 листопада 2005 року N 22-1, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2005 року за N 1566/11846.

Перелік документів, що додаються до заяви про призначення, перерахунок та поновлення пенсії визначений Розділом 2 цього Порядку.

Пунктом 2.24 Порядку № 22-1 передбачено, що при призначенні (перерахунку) пенсії відповідно до Законів України "Про Кабінет Міністрів України", "Про державну службу", "Про Національний банк України", "Про дипломатичну службу", "Про службу в органах місцевого самоврядування", "Про прокуратуру", "Про статус народного депутата України", "Про судоустрій і статус суддів", "Про наукову і науково-технічну діяльність", "Про судову експертизу", "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", "Про державну підтримку засобів масової інформації та соціальний захист журналістів", Митного кодексу України, Положення про помічника-консультанта народного депутата України для визначення розміру пенсії за нормами Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" для розмежування джерел фінансування особа надає пакет документів, передбачених підпунктами 2 і 3 пункту 2.1 цього розділу.

Відповідно до пунктів 2 та 3 пункту 2.1 Порядку 22-1 до заяви про призначення пенсії надаються документи про стаж, що визначені Порядком підтвердження наявного трудового стажу для призначення пенсій за відсутності трудової книжки або відповідних записів у ній, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 12 серпня 1993 року № 637 (далі - Порядок підтвердження наявного трудового стажу). За період роботи, починаючи з 01 січня 2004 року, структурний підрозділ, відповідальний за ведення персоніфікованого обліку (далі - відділ персоніфікованого обліку), надає структурному підрозділу, відповідальному за призначення пенсії, довідку з бази даних реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування (далі - реєстр застрахованих осіб) за формою згідно з додатком 4 до Положення про реєстр застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 18 червня 2014 року № 10-1, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 08 липня 2014 року за № 785/25562 (у редакції постанови правління Пенсійного фонду України від 27 березня 2018 року № 8-1) (далі - Положення), а у разі необхідності - за формою згідно з додатком 3 до Положення.

Частинами 1, 3 ст. 44 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» передбачено, що заява про призначення (перерахунок) пенсії та необхідні документи подаються до територіального органу Пенсійного фонду або до уповноваженого ним органу чи уповноваженій особі в порядку, визначеному правлінням Пенсійного фонду за погодженням із центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах трудових відносин, соціального захисту населення, особисто або через представника, який діє на підставі виданої йому довіреності, посвідченої нотаріально.

Органи Пенсійного фонду мають право вимагати відповідні документи від підприємств, організацій і окремих осіб, видані ними для оформлення пенсії, а також в необхідних випадках перевіряти обґрунтованість їх видачі та достовірність поданих відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, умови їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством для визначення права на пенсію. На такі перевірки не поширюється дія положень законодавства про здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Згідно з пунктом 4.2. Порядку 22-1 при прийманні документів орган, що призначає пенсію: 1) перевіряє правильність оформлення заяви, відповідність викладених у ній відомостей про особу даним паспорта та документам про стаж; 2) перевіряє зміст і належне оформлення наданих документів; 3) перевіряє копії відповідних документів, фіксує й засвідчує виявлені розбіжності (невідповідності). Орган, що призначає пенсію, має право вимагати від підприємств, установ та організацій, фізичних осіб дооформлення у тримісячний строк з дня подання заяви прийнятих і подання додаткових документів, передбачених законодавством, а також перевіряти обґрунтованість їх видачі; 4) видає пам`ятку пенсіонеру (додаток 4), копія якої зберігається у пенсійній справі.

Пунктом 4.3 Порядку передбачено, що не пізніше 10 днів після надходження заяви та за наявності документів, необхідних для призначення, перерахунку, переведення з одного виду пенсії на інший та поновлення виплати пенсії (у тому числі документів, одержаних відповідно до абзацу другого підпункту 3 пункту 4.2 цього розділу), орган, що призначає пенсію, розглядає подані документи та приймає рішення щодо призначення, перерахунку, переведення з одного виду пенсії на інший, поновлення раніше призначеної пенсії без урахування періоду, за який відсутня інформація про сплату страхових внесків до Пенсійного фонду України.

Пунктом 4.7 Порядку передбачено, що право особи на одержання пенсії установлюється на підставі всебічного, повного і об`єктивного розгляду всіх поданих документів органом, що призначає пенсію. Орган, що призначає пенсію визначає, що саме орган, що призначає пенсію (за спірних правовідносин - ГУПФУ в Донецькій області) повинен всебічно, повно і об`єктивно розглянути всі подані документи, після чого установити наявність чи відсутність права особи на одержання пенсії.

Слід також зазначити, що відповідно до п. 7 ч. 4 Положення про управління Пенсійного фонду України в районах, містах, районах у містах, а також про об`єднані управління, затвердженого постановою правління пенсійного фонду України 22 грудня 2014 року за № 28-2 (далі положення), серед основних завдань управління є, зокрема, завдання призначати (здійснювати перерахунок) і виплату пенсії, щомісячного довічного грошового утримання суддям у відставці, допомоги на поховання та інших виплат відповідно до законодавства.

Відтак, тільки Пенсійний фонд (та його структурні підрозділи) наділені повноваженнями щодо призначення/відмови у призначенні пенсії з прийняттям відповідного рішення з повним мотивуванням періодів зарахування або відмови у зарахуванні стажу роботи до вислуги років.

Таким чином, з урахуванням вищезазначених норм, після отримання заяви позивача про призначення пенсії, відповідач повинен був розглянути її та прийняти вмотивоване рішення із наданням оцінки кожному періоду навчання, роботи, служби.

Як було зазначено судом вище, рішенням Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області від 01.11.2021 №49 позивачу відмовлено в призначені пенсії за вислугою років відповідно до статті 86 ЗУ «Про прокуратуру» №1697-VII через відсутність на день звернення вислуги років, передбаченої частиною 6 названої статті, не менше 25 років. Зазначено, що за наданими документами вислуга років відповідно до частини статті 86 ЗУ «Про прокуратуру» №1697-VII 19 років 3 місяці 2 дні. Стаж роботи на посадах прокурорів 16 років 10 місяців 5 днів. Право на призначення пенсії за вислугу років відсутнє. Суд зазначає, що стосовно періодів роботи з 26 вересня 2017 року по 30 квітня 2018 року та з 01 травня 2018 року по 10 вересня 2020 року, зі спірного рішення не вбачається розгляд заяви позивача від 27.10.2021 року по суті, а саме у рішенні не вказано, чи зараховані чи не зараховані дані періоди до страхового стажу позивача та за яких підстав.

Отже, суд зазначає, що Головним управлінням Пенсійного фонду України у Київській області недотриманий принцип обґрунтованості та добросовісності рішення суб`єкта владних повноважень, дотримання яких перевіряється адміністративним судом відповідно до вимог п.3.5 ч.2 ст.2 КАС України, і недотримання яких є підставою для скасування таких рішень, оскільки позивачеві та суду з тексту таких рішень неможливо визначити, які саме періоди роботи не включено до страхового стажу. Таким чином, управління Пенсійного фонду попередньо має вмотивовано відмовити рішенням у зарахуванні стажу періодів роботи з 26 вересня 2017 року по 30 квітня 2018 року та з 01 травня 2018 року по 10 вересня 2020 року.

Оскільки рішення суду не може ґрунтуватись на припущеннях, має бути чітким та зрозумілим, а відсутність у спірному рішенні від 01.11.2021 №49 чітко сформульованої відмови у призначенні пенсії, обчислення дійсного страхового стажу позивача, мотивів не зарахування до стажу конкретно визначених періодів роботи, не дозволяє суду перевірити, чи правомірно зазначені періоди роботи, навчання та служби не зараховані до стажу, і свідчить про те, що відповідач діяв необґрунтовано.

Щодо вимоги зарахування до вислуги років, що дає право на пенсію згідно зі ст. 86 Закону України Про прокуратуру від 14.10.2014 №1697- VІІ період безпосередньої участі в антитерористичній операції з 26 вересня 2017 року по 30 квітня 2018 року та період безпосередньої участі у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганських областях, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів з 01 травня 2018 року по 10 вересня 2020 року з розрахунку один місяць служби за три місяці служби.

Правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни здійснює Закон України «Про військовий обов`язок та військову службу» № 2232-ХІІ.

Відповідно до положень статті 2 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України, пов`язаній із захистом Вітчизни. Час проходження військової служби зараховується громадянам України до їх страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби.

Частиною 4 вказаної статті Закону передбачено види військової служби, до яких, зокрема, віднесено й військову службу за призовом під час мобілізації на особливий період.

Процедуру надання статусу учасника бойових дій особам, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, та категорії таких осіб визначає Порядок надання статусу учасника бойових дій особам, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 413 (надалі - Порядок № 413).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 413 статус учасника бойових дій надається військовослужбовцям (резервістам, військовозобов`язаним) та працівникам Збройних Сил, Національної гвардії, СБУ, Служби зовнішньої розвідки, Держприкордонслужби, Держспецтрансслужби, військовослужбовцям військових прокуратур, особам рядового та начальницького складу підрозділів оперативного забезпечення зон проведення антитерористичної операції ДФС, поліцейським, особам рядового, начальницького складу, військовослужбовцям, працівникам МВС, Управління державної охорони, Держспецзв`язку, ДСНС, ДПтС, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, перебуваючи безпосередньо в районах антитерористичної операції у період її проведення.

Пунктом 4 Порядку № 413 визначено підставу надання особі статусу учасника бойових дій: документи про безпосереднє залучення до виконання завдань антитерористичної операції в районах її проведення, направлення (прибуття) у відрядження до районів проведення антитерористичної операції, їх перебування в таких районах з метою виконання завдань із захисту незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України шляхом безпосередньої участі в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення (витяги з наказів керівника Антитерористичного центру при СБУ про залучення до проведення антитерористичної операції, директив, розпоряджень, посвідчень про відрядження, оперативних завдань, журналів бойових дій, бойових донесень, дислокацій, книг нарядів, графіків несення служби, звітів, зведень, донесень, матеріалів спеціальних (службових) розслідувань за фактами отримання поранень, а також інші офіційні документи, видані державними органами, що містять достатні докази про безпосередню участь особи у виконанні завдань антитерористичної операції у районах її проведення).

При цьому основні засади державної політики у сфері соціального захисту військовослужбовців та членів їх сімей визначено Законом України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», який також встановлює єдину систему їх соціального та правового захисту, гарантує військовослужбовцям та членам їх сімей в економічній, соціальній, політичній сферах сприятливі умови для реалізації їх конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни та регулює відносини у цій галузі.

Відповідно до статей 1 та 2 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», військовослужбовці користуються усіма правами і свободами людини та громадянина, гарантіями цих прав і свобод, закріпленими в Конституції України та законах України, з урахуванням особливостей, встановлених цим та іншими законами.

У зв`язку з особливим характером військової служби, яка пов`язана із захистом Вітчизни, військовослужбовцям надаються визначені законом пільги, гарантії та компенсації.

Відповідно до статті 6 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» до учасників бойових дій належать, зокрема військовослужбовці (резервісти, військовозобов`язані), які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, перебуваючи безпосередньо в районах антитерористичної операції у період її проведення.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» час перебування громадян України на військовій службі зараховується до їх страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби. Час проходження строкової військової служби зараховується до стажу роботи, що дає право на призначення пенсії за віком на пільгових умовах, якщо на момент призову на строкову військову службу особа навчалася за фахом у професійно-технічному навчальному закладі, працювала за професією або займала посаду, що передбачала право на пенсію на пільгових умовах до введення в дію Закону України «Про пенсійне забезпечення» або на пенсію за віком на пільгових умовах до набрання чинності Законом України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування». Час навчання в професійно-технічному навчальному закладі і час проходження строкової військової служби, які зараховуються до пільгового стажу, не повинні перевищувати наявного стажу роботи, що дає право на пенсію на пільгових умовах. Час проходження військовослужбовцями військової служби в особливий період, що оголошується відповідно до Закону України «Про оборону України», зараховується до їх вислуги років, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби на пільгових умовах у порядку, який визначається Кабінетом Міністрів України.

Статтею 57 Закону України «Про пенсійне забезпечення» передбачено, пільги по обчисленню стажу за час перебування у складі діючої армії, та встановлює, що час служби зараховується до стажу роботи на пільгових умовах, у порядку, встановленому для обчислення строків цієї служби при призначенні пенсії за вислугою років військовослужбовцям.

Згідно абзацу 7 підпункту 1 пункту 2.3 розділу II «Положення про організацію в Міністерстві оборони України роботи з обчислення вислуги років для призначення пенсій військовослужбовцям і соціального забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та членів їх сімей», затвердженого наказом Міноборони України від 14.08.2014 року № 530, час проходження служби, протягом якого особа брала участь в антитерористичній операції зараховується на пільгових умовах - один місяць служби за три.

Аналогічна норма закріплена у постанові КМУ № 393 від 17 липня 1992 року «Про порядок обчислення вислуги років, призначення та виплати пенсій і грошової допомоги особам офіцерського складу, прапорщикам, мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ, поліцейським та членам їхніх сімей».

З системного аналізу норм чинного законодавства вбачається, що час перебування громадян України на військовій службі зараховується до їх страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби. Час проходження військовослужбовцями військової служби в особливий період зараховується до їх вислуги років, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби на пільгових умовах у порядку, який визначається Кабінетом Міністрів України.

У свою чергу, час проходження військової служби, протягом якого військовослужбовець брав участь в антитерористичній операції в особливий період, зараховується до страхового стажу на пільгових умовах одного місяця служби за три.

Вказана правова позиція узгоджуються з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 05.06.2018 р. у справі № 348/347/17.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до посвідчення серії НОМЕР_2 , виданого 26.02.2018 року, позивач має статус учасника бойових дій.

Відповідно до довідки Військової прокуратури об`єднаних сил №701 від 10.09.2020 ОСОБА_1 в період з 26.09.2017 по 10.05.2018 проходив військову службу на посаді прокурора відділу організації участі

Відповідно до довідки про участь особи у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення від 19.08.2021 за №07/980, підполковник юстиції ОСОБА_1 дійсно в період з 26.09.2017 по 30.04.2018 безпосередньо приймав участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територальної цілісності України. З 01.05.2018 по 10.09.2020 брав участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях.

Згідно із відомостями довідки від 25.10.2021 №437 про безпосередню участь особи в антитерористичній операції,забезпеченні її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України, яка видана ОСОБА_1 про те, що він дійсно 26.09.2017 по 30.04.2018 безпосередньо брав участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України в районах проведення антитерористичної операції відповідно на посадах: прокурора відділу організації участі прокурорів у суді та нагляду за виконанням судових рішень у кримінальних провадженнях військової прокуратури сил антитерористичної операції.

Відповідно до довідки від 25.10.2021 №488 про участь особи у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, ОСОБА_1 дійсно в період з 1 травня 2018 року по 10 вересня 2020 року брав участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, перебуваючи безпосередньо в районах та в період здійснення зазначених заходів.

Відповідно до витягу із наказу першого заступника керівника Антитерористичного центру при Службі Безпеки України від 02.10.2017 №86/дск «Про залучення до проведення антитерористичної операції сил та засобів Збройних Сил України» залучено до проведення антитерористичної операції в Луганській областях, відрядити в район її проведення з підпорядкуванням керівнику Антитерористичної операції на території Донецької та Луганської областей нижчепойменованих військовослужбовців Збройних Сил України та військову техніку: з 08 вересня 2017 року: майора юстиції ОСОБА_1 , прокурора відділу організації участі прокурорів у суді та нагляду за виконанням судових рішень у кримінальних впровадженнях військової прокуратури сил антитерористичної операції.

Відповідно до витягу із наказу Першого заступника керівника Антитерористичного при Службі Безпеки України (керівника Антитерористичної операції на території Донецької та Луганської областей) від 26.02.2018 №28/дск «Про залучення до проведення антитерористичної операції сил та засобів Збройних Сил України» наказано:

в абзаці 8, 9 параграфу 2 наказу першого заступника керівника Антитерористичного центру при Службі безпеки України від 02 жовтня 2017 року № 86дск Про залучення до проведення антитерористичної операції сил та засобів Збройних Сил України слова:

з 08 вересня 2017 року:

майора юстиції ОСОБА_1 , прокурора відділу організації участі прокурорів у суді та нагляду за виконанням судових рішень у кримінальних впровадженнях військової прокуратури сил антитерористичної операції

викласти в такій редакції:

з 26 вересня 2017 року:

майора юстиції Ляхова Дмитра Олександровича, прокурора відділу організації участі прокурорів у суді та нагляду за виконанням судових рішень у кримінальних впровадженнях військової прокуратури сил антитерористичної операції .

Згідно із відомостями витягу із наказу Генерального штабу Збройних Сил України від 08.06.2018 №8/ДСК «Про залучення особового складу до сил і засобів здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях» залучено до складу сил і засобів об`єднаних сил для здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях особовий склад Генеральної прокуратури України: з 01 травня 2018 року: підполковника юстиції ОСОБА_1 , прокурора відділу організації участі прокурорів у суді та нагляду за виконанням судових рішень у кримінальних провадженнях військової прокуратури об`єднаних сил.

Згідно із відомостями витягу із наказу Генерального штабу Збройних Сил України від 10.11.2020 №149ДСК «Про залучення особового складу до сил і засобів здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях» залучено до складу сил і засобів об`єднаних сил для здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях особовий склад інших військових формувань та правоохоронних органів; Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил з 11 вересня 2020 року ОСОБА_1 , прокурора відділу підтримання публічного обвинувачення в суді та нагляду за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних провадженнях управління організації процесуального керівництва, нагляду за виконанням судових рішень та при проведенні оперативно- розшукової діяльності Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил.

За наведених обставин в загальному підрахунку вказані період безпосередньої участі в антитерористичній операції та період безпосередньої участі у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганських областях мають бути зараховані до пільгового стажу роботи позивача в потрійному розмірі (один місяць служби за три).

Суд зазначає, що не зарахування спірного стажу позивача буде суперечити принципу правової визначеності, оскільки в п.3.1. Рішення Конституційного Суду України (Справа №1-25/2010 від 29 червня 2010 року) зазначено, що одним із елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки.

При вирішені цього спору суд керується ч. 2 ст. 2 КАС України, в силу якої, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Так, критерій "прийняття рішень, вчинення (не вчинення) дій на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України" - за змістом випливає з принципу законності, що закріплений у ч.2 ст.19 Конституції України: "Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України"

"На підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень:

- має бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України;

- зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.

Критерій "прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення або вчинення дії" - відображає принцип обґрунтованості рішення або дії. Він вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, висновки експертів тощо.

Встановлення невідповідності діяльності суб`єкта владних повноважень хоча б одному із зазначених критеріїв для оцінювання його рішень, дій та бездіяльності може бути підставою для задоволення адміністративного позову.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне визнати неправомірним та скасувати рішення ГУПФУ у Київській області від 01.11.2021 про відмову у призначенні пенсії за віком.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 04 квітня 2019 року у справі № 204/362/17, вказано, що єдиним органом, до повноважень якого належить вирішення питання щодо наявності чи відсутності у особи права на призначення пенсії, є територіальний орган Пенсійного фонду, до якого особа звернулася із відповідною заявою. При цьому за наслідками розгляду заяви пенсійний орган повинен прийняти відповідне рішення, яке повинно бути вмотивованим. У цій же справі Верховний Суд вказав, що відповідач, відмовляючи позивачу у призначенні пенсії, не надав оцінку відомостям, наявним або відсутнім у трудовій книжці позивача, в той час як суд, як орган уповноважений виключно на перевірку законності та обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, позбавлений можливості приймати таке рішення, оскільки це буде свідчити про перебирання на себе судом повноважень, наданим виключно органам Пенсійного фонду.

Враховуючи те, що суд позбавлений можливості на даний час встановити, які саме були підстави не зарахування до страхового стажу періодів роботи позивача з 26 вересня 2017 року по 30 квітня 2018 року та з з 01 травня 2018 року по 10 вересня 2020 року, позовні вимоги позивача в цій частині є передчасними та задоволенню не підлягають.

Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне зобов`язати ГУПФУ в Донецькій області (з урахуванням місця проживання позивача) повторно розглянути заяву позивача від 27.10.2021 року про призначення пенсії та прийняти вмотивоване рішення, з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Суд наголошує, що при повторному розгляді заяви позивача відповідач не може прийняти рішення, яке по суті повторює рішення, що визнані судом протиправними, і повинен вирішити заяву позивача з урахуванням правової оцінки, наданої судом у цій справі.

На підставі викладеного, зважаючи на всі наведені обставини в їх сукупності та з урахуванням того, що позивачем доведено правомірність пред`явленого позову в частині, а відповідачем доводи позовної заяви не були спростовані, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню.

Позивач звільнений від сплати судового збору, тому розподіл судових витрат відсутній.

Керуючись статтями 2-17, 19-20, 42-47, 55-60, 72-77, 90, 94-99, 122, 124-125, 132, 139, 143, 159-165, 168, 171, 173, 192-196, 224, 225-228, 229-230, 241, 243, 245, 246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області від 01.11.2021 року №49 про відмову в призначенні пенсії ОСОБА_1 за вислугу років відповідно до статті 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2017 №1697-УII.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області (, 84122, Донецька область, м. Слов`янськ, пл. Соборна, 3) повторно розглянути заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) від 27.10.2021 року щодо призначення пенсії за вислугу років згідно зі статтею 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2017 №1697-УII та прийняти вмотивоване рішення, з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Повний текст судового рішення виготовлений та підписаний 24.11.2022 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Першого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Н.А. Мозговая