Справа № 240/1611/22
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2022-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2022 року м. Житомир справа № 240/1611/22

категорія 108120000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Капинос О.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Комунального виробничо-господарського підприємства до Північного офісу Держаудитслужби в особі відокремленого підрозділу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про визнання протиправним та скасування висновку,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби в особі відокремленого підрозділу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області від 30.12.2021 про результати моніторингу щодо процедури закупівлі: бензину А-95, бензину А-92, дизельного палива (нафта і дистиляти, код ДК 021:2015-09130000-9), 246000 літрів, 6006000,00 UAH з ПДВ, ID: UA-2021-01-22-002340-с.

На обґрунтування позову зазначено, що за результатом моніторингу закупівель відділом освіти управлінням опубліковано висновок, в якому зафіксовані виявлені порушення в частині розгляду та прийняття тендерної пропозиції ТОВ "Солвінг Сістемс" та зобов`язано замовника усунути порушення. Щодо не надання копій всіх сторінок паспорту, то тут позивач вказує, що не надано лише не заповнені сторінки . Разом з тим, а нормами чинного законодавства України не встановлено обов"язок подання учасниками торгів лише всіх сторінок копії паспорта. Щодо порушення вимог п.2 ч.5 ст.41 Закону №992 та пп.2 п.14.2 Договору про закупівлю, укладеного з ТОВ "ТД МТК" зазначає, що обмеження 10% у п.2 ч.5 ст.41 ЗУ "Про публічні закупівлі" застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначену в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод). Таким чином, надані експертні висновки Запорізької торгово-промислової палати є належними доказами, на підставі яких можна встановити зростання ціни на пальне, містять необхідну інформацію щодо коливання цін та можуть бути підставою для укладення додаткових угод до договору № 127 щодо збільшення ціни товару.

Експертні висновки ЗТПП, яка є уповноваженим органом, що має право, зокрема здійснювати моніторинг цін та визначати вартість товару, містять інформацію щодо ціни на певні нафтопродукти та паливно-мастильні матеріали на певну дату, а отже з аналізу наявної в них інформації та ціни за одиницю продукції визначеної у договорі № 127 від 07 квітня 2021р. та додаткових угодах, укладених між позивачем та ТОВ "ТД МТК", можна прослідкувати динаміку цін, а отже встановити її рух у бік збільшення чи зменшення та встановити факт наявності коливання ціни. Із зазначених підстав вважає спірний висновок протиправним.

Провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідач надіслав до суду відзив на позов, в якому просить відмовити у задоволенні позову. Зазначає, відповідно до поданих у складі тендерної пропозиції ТОВ "Солвінг сістемс" інформації та документів уповноваженою особою на підписання документів пропозиції та/або договору є директор вказаного товариства ОСОБА_1 , якою надано для участі у торгах копії окремих сторінок паспорта громадянина України (1-5 ст., 10-13 ст.), тоді як Замовником у тендерній документації вимагалась копія паспорту посадової або уповноваженої особи на право підпису документів цінової пропозиції, без визначення переліку сторінок, копії яких необхідно надати. Таким чином, моніторингом установлено, що в порушення вимог передбачених пунктом 1 частини 1 статті 31 Закону № 922, Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ "СОЛВІНГ СІСТЕМС", як таку, що не відповідала вимогам встановленим абзацом 1 частини 3 статті 22 Закону №922 вимогам до учасника відповідно до законодавства.

Крім того, проведеним Управлінням моніторингом встановлено, що між позивачем та ТОВ "ТД МТК", за результатами здійсненої процедури закупівель відкриті торги по предмету "Нафта і дистиляти" (оголошення розміщено в електронній системі закупівель за ID: UA-2021-01-22-002340-C), укладено договір про закупівлю від 07.04.2021 за № 127 , до якого додатково укладено 6 угод. Однак, в порушення вимог передбачених пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону № 922 та підпунктом 2 пункту 14.2 Договору, до Договору укладено додаткову угоду від 22.04.2021 № 2 на збільшення ціни за одиницю товару без документального підтвердження коливання ціни товару на ринку в сторону збільшення його ціни, а також внаслідок укладання додаткових угод від 19.05.2021 № 3, від 29.10.2021 № 5 та від 09.11.2021 № 6 перевищено максимальний ліміт щодо зміни ціни, передбачений пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону № 922 та підпунктом 2 пункту 14.2 Договору.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.

Комунальним виробничо-господарським підприємством були проведені відкриті торги щодо закупівлі бензину А-92, А-95, дизельного палива Нафта і дистиляти", код за ДК 021:2015: 09130000-9 (Нафта і дистиляти), 246000 літрів, 6006000,00 грн. з ПДВ ID: UA-2021-01-22-002340-с.

Так, встановлено, що до Управління надійшло звернення начальника Коростенської окружної прокуратури від 16.11.2021 року № 07-5922 вих.21, щодо можливих порушень законодавства у сфері закупівель Комунальним виробничо-господарським підприємством під час закупівлі товарів по предмету "Нафта і дистиляти", код за ДК 021:2015: 09130000-9 (Нафта і дистиляти), очікувана вартість предмету закупівель становила 6 006 000,00 гривень (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номерами ID: UA-2021-01-22-002340-C).

За результатами розгляду зазначеного звернення (копія додається) відповідно до наказу начальника Управління від 08.12.2021 №701, на підставі п. 2 ч. 2 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі", з 08.12.2021 по 30.12.2021 проведено моніторинг процедури закупівель відкриті торги з публікацією англійською мовою за предметом: "Нафта і дистиляти", код за ДК 021:2015: 09130000-9 ("Нафта і дистиляти") інформація оприлюднена в електронній системі закупівель за номерами ID : UA-2021-01-22-002340-c), здійсненої Комунальним виробничо-господарським підприємством.

Результати проведеного моніторингу викладені у висновку від 30.12.2021, затвердженому начальником Управління 30.12.2021 та оприлюдненому в електронній системі закупівель 30.12.2021.

1.За результатами проведеного моніторингу установлено, що допущена до оцінки тендерна пропозиція учасника ТОВ "Солвінг Сістемс" не відповідала умовам тендерної документації.

Так, відповідно до пункту 1 розділу "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" тендерної документації, Замовником передбачено імперативну вимогу, щодо надання у складі тендерної пропозиції учасника копії паспорту уповноваженої (уповноваження) особи (осіб), на підписання документів пропозиції та/або договору або копії іншого документу, передбаченого статтею 13 Закону України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" від 20.11.2012 № 5492-VI, зі змінами.

Проте, у складі тендерної пропозиції учасника торгів TЦB "Солвінг Сістемс" надано лише окремі сторінки паспорту директора ОСОБА_2 (1-5 ст., 10-13 ст.)

Таким чином, моніторингом встановлено, що в порушення вимог передбачених пунктом 1 частини 1 статті 31 Закону № 922, Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ "Солвінг Сістемс", як таку, що не відповідала вимогам встановленим абзацом 1 частини 3 статті 22 Закону № 922 вимогам до учасника відповідно до законодавства.

2. Аналізом питання дотримання Замовником законодавства в внесення змін до договору встановлено, що між Замовником та торгів TЦB "ТД МТК" до договору про закупівлю від 07.04.2021 укладено 6 додаткових угод:

-додатковими угодами від 22.04.2021 № 2, від 19.05.2021 №3, від 29.10.2021 №5 та від 09.11.2021 №6 внесено зміни до істотних умов вказаного Договору в частині збільшення ціни за одиницю предмету закупівель на підставі пункту 2 частини 5 статті 41 Закону;

-додатковими угодами від 14.04.2021 № 1 та від 05.10.2021 №4 внесено зміни щодо відсотку джерела фінансування закупівлі на пальне.

В порушення вимог передбачених пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону № 922 та підпунктом 2 пункту 14.2 Договору, до Договору укладено додаткову угоду від 22.04.2021 № 2 на збільшення ціни за одиницю товару без документального підтвердження коливання ціни товару на ринку в сторону збільшення його ціни, а також внаслідок укладання додаткових угод від 19.05.2021 № 3, від 29.10.2021 № 5 та від 09.11.2021 № 6 перевищено максимальний ліміт щодо зміни ціни, передбачений пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону № 922 та підпунктом 2 пункту 14.2 Договору.

Висновок:

За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерної пропозиції учасника "Солвінг Сістемс" установлено порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 33 Закону.

За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо дотримання законодавства у сфері закупівель в частині внесення змін до договору, установлено порушення вимог пункту 2 частини 5 статті 41 Закону та підпункту 2 пункту 14.2 Договору.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" та статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі" Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору про закупівлю від 07.04.2021 № 127 з дотриманням положень Господарського і Цивільного кодексів України, та повернення зайво сплачених коштів (у разі здійснення постачання предмету закупівель з урахуванням змінених істотних умов Договору, що внесені додатковими угодами від 22.04.2021 №2, від 19.05.2021 № 3, від 29.10.2021 № 5 та від 09.11.2021 №6, а також протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень.

Позивач вважає такий висновок протиправним, тому звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади, регламентуються Законом України "Про публічні закупівлі" (далі- Закон № 922-VIII).

Умови, порядок та процедури закупівель товарів, робіт і послуг регулюються виключно цим Законом та/або Законом України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони", крім випадків, передбачених цим Законом, і не можуть встановлюватися або змінюватися іншими законами України, крім законів, що містять виключно норми щодо внесення змін до цього Закону та/або до Закону України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони" (ч. 2 ст.2 Закону № 922-VIII).

Згідно пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінетом Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43) Державна аудиторська служба України (Держаудислужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до статті 2 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні (далі - Закон №2939), головним завданням органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Також відповідно до частини 1 статті 10 Закону №2939, органу державного фінансового контролю надається право, серед іншого, перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей (коштів, цінних паперів, сировини, матеріалів, готової продукції, устаткування тощо).

Відповідно до положень статті 7.1 Закону № 922-VIII, моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю; дані органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, замовників та учасників процедур закупівель, що можуть бути отримані органами державного фінансового контролю у порядку, встановленому законом.

Рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу закупівлі орган державного фінансового контролю має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі, повинен надати відповідні пояснення через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження;

2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Методика визначення автоматичних індикаторів ризиків, їх перелік та порядок застосування затверджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, за погодженням з Уповноваженим органом.

Із викладеного слідує, що моніторинг закупівель здійснюється аудиторською службою, за наслідком чого складається висновок, в якому фіксуються виявлені порушення.

В свою чергу, в розумінні пункту 29 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII тендерною документацією вважається документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Згідно статті 22 Закону № 922-VIII, тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.

Тендерна документація повинна містити:

1) інструкцію з підготовки тендерних пропозицій;

2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним;

3) інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля;

4) кількість товару та місце його поставки;

5) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;

6) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

7) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;

8) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота);

9) перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм "ціна" повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ);

10) строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій;

11) інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції;

12) інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;

13) зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій;

14) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

15) розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати);

16) прізвище, ім`я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

17) у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.

Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.

Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.31 Закону Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі:

не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону;

не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;

Отже, як видно замовник має відхилити тендерну пропозицію в разі якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.

Відповідно до ч.3 ст.22 Закону тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.

Так, відповідно до пункту 1 розділу "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" тендерної документації, Замовником передбачено імперативну вимогу, щодо надання у складі тендерної пропозиції учасника копії паспорту уповноваженої (уповноваження) особи (осіб), на підписання документів пропозиції та/або договору або копії іншого документу, передбаченого статтею 13 Закону України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" від 20.11.2012 № 5492-VI, зі змінами.

Проте, у складі тендерної пропозиції учасника торгів TЦB "СОЛВІНГ СІСТЕМС" надано лише окремі сторінки паспорту директора ОСОБА_2 (1-5 ст., 10-13 ст.)

Суд звертає увагу, що у тендерній документації замовником для фізичної особи вимагалась копія паспорту, без визначення переліку сторінок, копії яких необхідно надати.

Відповідно до ст. 13 Закону України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" назва та види документів, що оформляються із застосуванням засобів Єдиного державного демографічного реєстру. Документи, оформлення яких передбачається цим Законом із застосуванням засобів Реєстру, відповідно до їх функціонального призначення поділяються на: документи, що посвідчують та підтверджують громадянство України, зокрема, паспорт громадянина України.

Відповідно до пункту 5 Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року № 2503-ХІІ, паспортна книжечка являє собою зшиту внакидку нитками обрізну книжечку розміром 88x125 мм, що складається з обкладинки та 16 сторінок.

На підставі вище зазначеного, суд вважає, що якщо вимога про надання паспорту не містить виключень щодо переліку необхідних сторінок, то учасником має бути надано копія усього документу, а не окремі його сторінки.

Разом з тим, а ні спеціальними, а ні загальними нормами чинного законодавства України не встановлено виключення щодо подання учасниками торгів лише тих сторінок документу (паспорту) на яких міститься відповідна інформація.

Проте, ТОВ "Солвінг Сістемс", як учасником торгів, було надано лише 1-5 та 10-13 сторінки паспорту, всупереч вимогам тендерної документації.

У свою чергу, позивачем зазначено, що наданих сторінок паспорту достатньо для посвідчення особи та отримання всієї наявної у паспорті інформації.

При цьому, суд вважає, що не було враховано, що за умови надання позивачем лише 1-5 та 10-13 сторінок паспорту, замовник не мав змоги встановити чи у повному об`ємі надана інформація учасником, оскільки копія усього документу надано не було.

Зазначеної позиції підтримується Шостий апеляційний адміністративний суд у постанові від 26.09.2019 у справі 620/1131/19, Сьомий апеляційний адміністративний суд у постанові від 21.10.2020 у справі 120/2243/20-а.

Враховуючи викладене, суд погоджується з висновками відповідача, що в порушення вимог передбачених пунктом 1 частини 1 статті 31 Закону № 922, Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ "Солвінг Сістемс", як таку, що не відповідала вимогам встановленим абзацом 1 частини 3 статті 22 Закону № 922 вимогам до учасника відповідно до законодавства.

Разом з тим, як зазначив у позові позивач та не заперечує відповідач, ТОВ "Солвінг Сістемс" відмовилось від укладання договору про закупівлю, у зв"язку було прийнято таку відмову та відхилено пропозиція ТОВ "Солвінг Сістемс".

Оскаржуваним висновком зазначене порушення у сфері публічних закупівель зафіксовано, однак щодо нього відповідач не зобов"язував позивача вчинити жодні дії та його якимось чином усунути.

Зокрема, у п.3 висновку, зобов"язано лише здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору про закупівлю від 07.04.2021 №127 з дотриманням положень Господарського і Цивільного кодексів України, та повернення зайво сплачених коштів у разі здійснення постачання предмету закупівель з урахуванням змінених істотних умов Договору, що внесені додатковими угодами від 22.04.2021 №2, від 19.05.2021 № 3, від 29.10.2021 № 5 та від 09.11.2021 №6, а також протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень. Зазначене порушення стосується взаємовідносин з ТОВ "ТД МТК".

Відтак, у частині порушення, щодо ТОВ "Солвінг Сістемс", відсутнє порушене право позивача оскаржуваним висновком.

Щодо порушення вимог п.2 ч.5 ст.41 Закону №992 та пп.2 п.14.2 Договору про закупівлю, укладеного з ТОВ "ТД МТК".

У спірному висновку, відповідач зазначив, що аналізом питання дотримання Замовником законодавства в внесення змін до договору встановлено, що між Замовником та торгів TЦB "ТД МТК" до договору про закупівлю від 07.04.2021 укладено 6 додаткових угод:

-додатковими угодами від 22.04.2021 № 2, від 19.05.2021 №3, від 29.10.2021 №5 та від 09.11.2021 №6 внесено зміни до істотних умов вказаного Договору в частині збільшення ціни за одиницю предмету закупівель на підставі пункту 2 частини 5 статті 41 Закону;

-додатковими угодами від 14.04.2021 № 1 та від 05.10.2021 №4 внесено зміни щодо відсотку джерела фінансування закупівлі на пальне.

В порушення вимог передбачених пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону № 922 та підпунктом 2 пункту 14.2 Договору, до Договору укладено додаткову угоду від 22.04.2021 № 2 на збільшення ціни за одиницю товару без документального підтвердження коливання ціни товару на ринку в сторону збільшення його ціни, а також внаслідок укладання додаткових угод від 19.05.2021 № 3, від 29.10.2021 № 5 та від 09.11.2021 № 6 перевищено максимальний ліміт щодо зміни ціни, передбачений пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону № 922 та підпунктом 2 пункту 14.2 Договору.

У зв"язку з цим, за результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо дотримання законодавства у сфері закупівель в частині внесення змін до договору, установлено порушення вимог пункту 2 частини 5 статті 41 Закону та підпункту 2 пункту 14.2 Договору.

Статтею 41 Закону №922-VIII передбачено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Згідно з частиною п`ятою статті 41 Закону №922-VIII істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії;

3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку;

6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;

8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті.

Отже, Законом № 922-VIII встановлено заборону на внесення змін до істотних умов договору, крім випадків, чітко визначених у ч. 5 ст. 41 Закону № 922-VIII.

У той же час умови договору, які не є істотними та не визначені у ч. 5 ст. 41 Закону № 922-VIII можуть змінюватись.

При цьому, Закон № 922-VIII не містить визначення істотних умов договору, а ч. 1 ст. 41 Закону № 922-VIII є бланкетною та відсилає до Цивільного та Господарських кодексів України.

Визначення істотних умов договору містяться у статті 638 Цивільного кодексу України та означають умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

07.04.2021 між позивачем та ТОВ "Торговий дім "МТК" (Учасник) укладено договір про закупівлю товарів за державні кошти №127.

Відповідно до пп.1 розділу 1 договору учасник зобов"язується у 2021 році поставити та передати у власність Замовника в обумовлений даним договором термін :нафта і дистиляти, код ДК 021:2015-09130000-9 (бензин А95, бензин А92, дизельне паливо - по талонах) в асортименті, а Замовник зобов"язується прийняти та оплатити загальну вартість товару в порядку і на умовах, передбачених даним Договором.

Пунктом 4.5. Договору про закупівлю товарів за державні кошти №127 від 07 квітня 2021р. передбачено, що зміна ціни Товару (загальної суми Договору) можлива в порядку передбаченому ст. ч.5 ст.41 ЗУ "Про публічні закупівлі".

Згідно умов Договору, станом на 07.04.2021 року ціна за 1 л. (з ПДВ) бензину А-92 становила 24,96 грн., бензину А-95 становила 26,40 грн. та дизельного палива - 24,00 гривень.

Додатковими угодами від 14.04.2021 № 1 та від 05.10.2021 №4 внесено зміни щодо відсотку джерела фінансування закупівлі на пальне.

Зокрема, джерело фінансування згідно закупівлі на 2021 договору : 35% за кошти міського бюджету в розмірі 2101680 грн. та 65% за кошти підприємства в розмірі 3903120 грн.

Згідно додаткової угоди, джерело фінансування згідно закупівлі на 2021 договору : 30,5% за кошти міського бюджету в розмірі 1831464 грн. та 69,5% за кошти підприємства в розмірі 4173336 грн.

До істотних умов Договору внесено зміни в частині збільшення ціни за одиницю предмету закупівель, а саме:

-відповідно до умов додаткової угоди від 22.04.2021 року № 2 ціна за 1 л. (з ПДВ) бензину А-92 зросла до 27,42 грн, бензину А-95 зросла до 29,04 грн та дизельного палива - до 26,40 грн;

-відповідно до умов додаткової угоди від 19.05.2021 року № 3 ціна за 1 л. (з ПДВ) бензину А-92 зросла до 29,40 грн., бензину А-95 зросла до 30,00 грн. та дизельного палива - до 29,04 грн;

-відповідно до умов додаткової угоди від 29.10.2021 року № 5 ціна за 1 л. (з ПДВ) бензину А-92 зросла до 30,90 грн., бензину А-95 зросла до 31,50 грн. та дизельного палива - до 30,00 грн;

-відповідно до умов додаткової угоди від 09.11.2021 року № 6 ціна за 1 л. (з ПДВ) бензину А-92 зросла до 31,50 грн., бензину А-95 зросла до 32,40 грн. та дизельного палива - до 30,90 гривень.

На підтвердження зростання ціни на товар, визначений предметом договору про закупівлю товарів за державні кошти, позивач надав:

при укладанні додаткової угоди від 22.04.2021 року № 2 - висновок Запорізької Торгово-промислової палати ОИ-7477 від 19.04.2021 ;

при укладанні додаткової угоди від 19.05.2021 № 3 - висновок Запорізької Торгово-промислової палати ОИ-7599 від 12.05.2021 ;

при укладанні додаткової угоди від 29.10.2021 № 5 - висновок Запорізької Торгово-промислової палати ОИ-346 від 18.10.2021;

при укладанні додаткової угоди від 09.11.2021 № 6 - висновок Бердянського невідокремленого відділення Запорізької торгово-промислової палати И-120 від 27 жовтня 2021року.

В Експертному висновку ЗТПП №ОИ-7477 від 19.04.2021 вказана ціна бензину марки А-95 29,31 грн., А-92 - 28,16 грн., дизельне пальне - 28,80 грн.

Тобто, ціна за одиницю товару в додатковій угоді №2 є меншою, ніж та, що вказана в експертному висновку ЗТПП №ОИ-7477.

Відповідно, зростання ціни у порівнянні з Договором відбулось не більше ніж на 10%.

В Експертному висновку ЗТПП №ОИ-7599 від 12.05.2021 вказана ціна бензину марки А- 95 30,59 грн., А-92 - 29,48 грн., дизельне пальне - 29,81 грн.

Тобто, ціна за одиницю товару в додатковій угоді №3 є меншою, ніж та, що вказана в експертному висновку ЗТПП №ОИ-7599.

У порівнянні цін додаткової угоди №3 з додатковою угодою №2 зростання ціни відбулось не більше ніж на 10%.

В експертному висновку ЗТПП №ОИ-346 від 18.10.2021 вказана ціна бензину марки А-95 від 30,19 до 31,95 грн., А-92 - від 29,54 до 31,31 грн., дизельне пальне - від 28,75 до 31,09 грн. в період з 27.08.2021 по 18.10.2021.

Тобто, ціна за одиницю товару в додатковій угоді №5 є меншою, ніж та, що вказана в експертному висновку ЗТПП №ОИ-346.

У порівняні з додатковою угодою №3 зростання ціни відбулось не більше ніж на 10%.

В експертному висновку Бердянського невідокремленого відділення Запорізької торгово-промислової палати И-120 від 27.10.2021 вказана ціна бензину марки А- 95 32,41 грн., А-92 - 31,60 грн., дизельне пальне - 31,27 грн.

Отже, з наданих висновків ЗТПП вбачається зростання цін на пальне.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 41 ЗУ "Про публічні закупівлі" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом. Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 41 ЗУ "Про публічні закупівлі" істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.

Таким чином, ЗУ "Про публічні закупівлі" встановлено імперативну норму, згідно з якою істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 41 Закону.

З аналізу п. 2 ч. 5 ст. 41 ЗУ "Про публічні закупівлі" вбачається, що у залежності від коливання ціни товару на ринку сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни декілька разів в частині пропорційного збільшення ціни за одиницю товару не більше ніж на 10% кожного разу з урахуванням попередніх змін за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі про закупівлю, і дасть можливість виконати свої зобов`язання відповідно до такого договору з урахуванням зазначених змін.

При цьому, внесення змін до договору має бути обґрунтованим та документально підтвердженим, а замовник - самостійно приймає рішення щодо такого обґрунтування та документального підтвердження.

Згідно листа Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 24.11.2020 р. № 3304-04/69987-06 зміна істотних умов договору про закупівлю у випадках, встановлених частиною п`ятою статті 41 Закону, може здійснюватися саме у разі та у спосіб, що передбачені договором про закупівлю. При цьому порядок зміни умов договору про закупівлю визначається замовником самостійно та з дотриманням законодавства в цілому. Внесення змін до договору про закупівлю у випадках, які передбачені Законом та умовами такого договору, має відбуватися шляхом укладення додаткової угоди, а також бути обґрунтованим та документально підтвердженим у спосіб, встановлений у договорі. Кожен із цих випадків застосовується у залежності від виникнення підстав, що спричинили внесення відповідних змін у договір про закупівлю. У зв`язку з тим, що зміни у передбачених випадках можуть відбуватися як в бік збільшення, так і в бік зменшення, ціна договору про закупівлю може змінюватися в залежності від таких змін без зміни обсягу закупівлі.

Також, Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України зазначило, що норма пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону поширюється на договори про закупівлю, у разі якщо предметом закупівлі є товар. Під пропорційністю розуміється збільшення ціни саме на такий відсоток, на який відбулося коливання на ринку, але не більше ніж на 10 відсотків. У разі збільшення ціни має зменшуватися кількість товару. Розрахунок відсотків зміни ціни і кількості здійснюється у додатковій угоді від ціни підписаного договору, а у наступних додаткових угодах за потреби від останньої зміни ціни та кількості. Інформацію щодо коливання ціни товару на ринку можуть надавати уповноважені на те згідно з законодавством органи, установи, організації. Перелік таких організацій не є вичерпним. Після підписання договору про закупівлю сторони можуть внести зміни до договору про закупівлю на підставі пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону за умови, що такі зміни відбуватимуться не частіше, ніж один раз на 90 днів. Це обмеження не розповсюджується на договори про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.

Отже, часове обмеження на внесення змін до істотних умов договору не розповсюджується на договори про закупівлю бензину та дизельного пального. Тому доводи відповідача з даного приводу безпідставні.

Суд вважає, що надані експертні висновки Запорiзької торгово-промислової палати є належними доказами, на підставі яких можна встановити зростання ціни на пальне, містять необхідну інформацію щодо коливання цін та можуть бути підставою для укладення додаткових угод до договору №79 щодо збільшення ціни товару.

При цьому, Запорізька торгово-промислова палата в розумінні приписів ЗУ "Про торгово-промислові палати в Україні" є уповноваженим органом на надання інформації щодо коливання ціни товару на ринку.

Експертні висновки ЗТПП, яка є повноважним органом, що має право, зокрема здійснювати моніторинг цін та визначати вартість товару, містять інформацію щодо ціни на певні нафтопродукти та паливно-мастильні матеріали на певну дату, а отже з аналізу наявної в них інформації та ціни за одиницю продукції визначеної у договорi та додаткових угодах, укладених між позивачем та ТОВ "ТД МТК", можна прослідкувати динаміку цін, а отже встановити її рух у бік збільшення чи зменшення та встановити факт наявності коливання.

Таким чином, суд вважає, що додаткові угоди до договору було укладено з дотриманням законодавства в частині внесення змін до договору про закупівлю та в сумі підвищення менше 10% від вартості за кожною наступною угодою.

При цьому, зміни внесені додатковими угодами не призвели до збільшення загальної суми (ціни товару), визначеної в договорі про закупівлю.

Суд також звертає увагу на те, що в ході проведення моніторингу закупівель відповідачем не було встановлено порушення, яке має негативний вплив для бюджету, у спірному висновку не зазначено щодо неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів, не встановлено обставин що створюють загрозу корупційним діям та зловживанням з боку учасників торгів.

Відповідач, зазначає, що надані позивачем висновки ТПП не підтверджують коливання ціни товару на ринку в період з дати укладання договорів до дати укладання додаткових угод, так як в них відображено лише можливий рівень цін на товар на одну конкретну дату.

Однак, суд визнає сумніви відповідача з цього приводу, як і його посилання на судову практику у господарських спорах, безпідставними з урахуванням наступного.

Закон України "Про публічні закупівлі" не розкриває змісту поняття "коливання ціни". Але тлумачення цього поняття не викликає складнощів, оскільки під коливанням цін, застосовуючи елементарну логіку, слід розуміти відхилення від базової ціни у сторону збільшення або зменшення. Базовою ціною у даному випадку є ціна товарів, що відображена в основних договорах поставки, оскільки будь-яких зауважень з цього приводу, як і до договорів у цілому, акт перевірки не містить. У свою чергу відхилення від базової ціни знайшли своє відображення у цінових довідках, надання яких передувало укладенню додаткових угод на збільшення ціни товару. При цьому будь-яких інших даних, як то чинна ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, для виявлення ознак коливання цін здобувати учасникам договору не потрібно, оскільки встановити ознаки відхилення має не штучний інтелект за прописаним алгоритмом, а людський, в особі відповідного суду, шляхом елементарного співставлення лише двох цифр - базової і нової, звідки нескладними розумовими потугами можна виявити наявність або відсутність різниці числових показників, тобто факту коливання ціни.

Суд не бере до уваги посилання відповідача на правові позиції у складі колегії суддів Касаційного господарського суду Верховного Суду у справах №907/788/18, 915/346/18, 927/491/19, оскільки такі висловлені за інших фактичних обставин у справі, що не є аналогічними з спірними правовідносинами. Крім того, завдання та основні засади господарського судочинства відрізняються від засад адміністративного, зміст якого визначений статтею 2 КАС України.

При цьому слід зазначити, що справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень досягається, зокрема через призму особливостей процесу доказування в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, запроваджених статтею 77 КАС України, де обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до п. 11 ст. 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", органу державного фінансового контролю надається право одержувати від державних органів та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій усіх форм власності, інших юридичних осіб та їх посадових осіб, фізичних осіб - підприємців інформацію, документи і матеріали, необхідні для виконання покладених на нього завдань.

Всупереч своєму обов`язку щодо доказування та наявності відповідного права збирати інформацію, доводи відповідача про безпідставність укладення додаткових угод обмежуються лише голослівним спростуванням факту коливання цін на товари на підставі неналежних доказів у вигляді експертних висновків, тоді як відповідач, маючи можливість спростовувати факт коливання дзеркально протилежними доказами, обмежився лише посиланням на нерелевантну судову практику у господарських спорах.

Натомість суд застосовує до спірних правовідносин висновки, сформульовані Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 29.03.2019 у справі №826/6926/17, де суд зазначив, що довідки Дніпропетровської торгово-промислової палати та ДП "Держзовнішінформ", які є повноважними органами, що мають право, зокрема здійснювати моніторинг цін та визначати вартість товару, містять інформацію щодо ціни на певні нафтопродукти та паливно-мастильні матеріали на певну дату, а отже з аналізу наявної в них інформації та ціни за одиницю продукції визначеної у договорах, укладених між позивачем та ТОВ "Трейд Коммодіті", можна прослідкувати динаміку цін, а отже встановити її рух у бік збільшення чи зменшення та встановити факт наявності коливання ціни.

Таким чином, враховуючи викладене, суд вважає, що оскаржуваний висновок в цій частині є таким, що не вiдповiдає чинному законодавству, не відповідає критеріям обґрунтованості, складений без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття такого рішення, а тому підлягає скасуванню.

Частиною 2 ст. 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі Серявін та інші проти України від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 09.12.1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Решта доводів сторін не спростовують висновків суду у даній справі.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позов слід задовольнити.

Понесені позивачем судові витрати підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 242-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,

вирішив:

Позов Комунального виробничо-господарського підприємства (вул. Грушевського, 23, Коростень, Коростенський район, Житомирська область, 11500, ) до Північного офісу Держаудитслужби в особі відокремленого підрозділу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (м-н. С.П.Корольова,12, м.Житомир, 10014, ) задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області від 30.12.2021 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-01-22-002340-с.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області на користь Комунального виробничо-господарського підприємства судовий збір у розмірі 2481,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Капинос