Справа № 580/4629/22
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2022-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2022 року справа № 580/4629/22

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово у складі головуючого судді Бабич А.М., за участю:

секретаря судового засідання - Міщенко Д.А.,

представника позивача - Півошенка П.О. (згідно з довіреністю),

представника відповідача - Несторак Х.І. (в порядку самопредставництва),

розглянувши правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом адвоката Півошенка П.О. від імені Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКАР ПЕТРОЛЕУМ" до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування рішень,

УСТАНОВИВ:

04.10.2022 адвокат Півошенко П.О. (18015, м.Черкаси, вул.Благовісна, 232) від імені Товариства з обмеженою відповідальністю "СОКАР ПЕТРОЛЕУМ" (18001, м.Черкаси, вулиця Надпільна, будинок 226/1; ) (далі - позивач) подав у Черкаський окружний адміністративний суд позов до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (79026, місто Львів, вул.Стрийська, будинок 35; ) (далі - відповідач) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень (далі - ППР) від 06.06.2022: №105/33000703, №106/33000703, №107/33000703.

Додатково просив стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати у розмірі 7443 грн.

Обґрунтовуючи зазначив, що відповідач безпідставно та всупереч закону прийняв вказані вище рішення. Стверджує про порушення відповідачем строків проведення перевірки та оформлення її результатів. Вважає, що не допустив порушень податкового законодавства. Затримка щодо вчасної відправки електронних документів до контролюючого органу не залежала від його волі, оскільки пов`язана із перебоями в інтернеті та незадовільною якістю параметрів електроспоживання, тобто, без вини позивача. Відповідач безпідставно не урахував, що частина довідок подана саме наступного робочого дня, з огляду на що неподання їх у вихідні не є податковим порушенням. Крім того безпідставним є покладання відповідальності за відсутність підтвердження відповідності паливо-роздавальних колонок за умов реєстрації на акцизному складі позивача витратомірів-лічильників та рівнемірів-лічильників у відповідному Єдиному державному реєстрі. Затримка їх повірки відбулася з вини ДП «Львівстандартметрологія», роботу якої було проавансовано. Відповідач безпідставно не урахував, що ці події відбувалися під час карантинних заходів, які є форм-мажорною обставиною. З приводу ППР за продаж необлікованих товарів відповідач податковою перевіркою не установив надлишків чи нестач нафтопродуктів та не дослідив первинних бухгалтерських документів щодо їх придбання. Під час прийняття ППР не ураховано передбачену законом тимчасову заборону застосування санкцій за вказані види порушень у період воєнного стану.

Ухвалою від 06.10.2022 суд відкрив загальне позовне провадження та призначив підготовче засідання, установивши сторонам строк для надання відзиву, відповіді та доказів.

25.10.2022 суд постановив ухвалу про участь представників відповідача в режимі відеоконференції з використанням програмного забезпечення EASYCON з власних технічних засобів.

28.10.2022 на адресу суду надійшов відзив відповідача з проханням відмовити у задоволенні позовних вимог повністю. Стверджує, що порушень вимог закону не допустив, оскільки скасовані законодавчі обмеження на проведення фактичних перевірок під час воєнного стану, та виніс спірні рішення за вчинені позивачем податкові порушення, виявлені під час фактичної перевірки: неподання 3-х та несвоєчасне подання 14-ти довідок про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів та залишків пального на акцизному складі №1001897 за період з 01.04.2020 до 16.02.2022; не проведено у періоді з 11.05.2020 до 25.05.2020 державної повірки 18-ти паливно-роздавальних колонок для заправки автомобілів, що мають повірочний інтервал 1 рік; реалізовано необлікований товар, що виявлено з відомостей журналу форми 13-НП за 10.06.2021 (не відображено надходження згідно з товарно-транспортною накладною (далі - ТТН) дизельного пального кількістю 4150л ціною реалізації 30,98грн за літр за умов зафіксованого надлишку за період з 01.04.2019 до 14.04.2022 на суму 128657,0грн).

01.11.2022 відповідач надав додаткове пояснення. Стверджує, що закон не надає права платнику виконати щоденний обов`язок добової звітності довше одного дня. Позивач продав пальне у т.ч. на вихідні та за окремі безпідставно не надав довідки про зведені дані залишків пального. На зареєстрованому акцизному складі позивача використовується три колонки, які згідно з формулярами повірки не перевірені у проміжку дат 10.05.2020-26.05.2021. Крім того, відсутність запису в журналі 13-ПН про надходження дизельного пального, вартість якого склала 128567,0грн, за відсутності документів про його облік, підтверджує продаж необлікованого товару. З цього приводу просить урахувати висновки Касаційного адміністративного суду у справі №440/728/20.

Правом надати відповідь на відзив позивач не скористався.

Під час підготовчого провадження суд долучив всі подані сторонами докази та письмові заяви по суті.

17.11.2022 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті у відкритих судових засіданнях.

У відкритих судових засіданнях представники сторін підтримали правові позиції, викладені в заявах по суті.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не обґрунтовані з огляду на таке.

Відповідно до наказу відповідача від 14.02.2022 №20 з урахуванням наказу від 13.04.2022 №27 його посадові особи провели фактичну податкову перевірку позивача за місцем здійснення господарської діяльності: Львівська область, с.Малехів, вул.Жовківська, буд.14 ,- за період діяльності з 01.04.2019 до дати фактичного закінчення перевірки з питань дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, у тому числі порядку ведення обліку товарних запасів на складах та/або за місцем їх реалізації, ведення касових операцій, наявності свідоцтв, ліцензій, у т.ч. виробництво, обіг та зберігання підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Під час податкової перевірки проведена інвентаризація за участю посадових осіб сторін спору.

У результаті фактичної податкової перевірки складений Акт від 19.04.2022 (далі - Акт).

В Описовій його частині вказано про виявлені порушення щодо акцизного складу №1001897:

за період з 01.04.2020 до 16.02.202 не подані довідки про фактичні залишки пального за добу: 01.04.2020, 02.04.2020, 03.04.2020,- а також несвоєчасно подано: за 18.12.2020 подано 21.12.2020, за 31.12.2020 - 04.01.2021, за 01.01.2021 - 04.01.2021, за 02.01.2021 - 04.01.2021, за 08.02.2021 - 10.02.2021, за 29.04.2021 - 01.05.2021, за 01.05.2021 - 03.05.2021, за 21.05.2021 - 23.05.2021, за 25.05.2021 - 31.05.2021, за 26.05.2021 - 02.06.2021, за 28.12.2021 - 30.12.2021, за 31.12.2021 - 04.01.2022;

заправні колонки з заводськими номерами DL44368 , DL44801 , DL44804 повірені 10.05.2019, у подальшому повірені 26.05.2020. Тобто, з порушенням річного проміжку. У періоді 11.05.2020-25.05.2020 здійснено відпуск пального споживачам через витратоміри-лічильники в кількості 18 одиниць без наявного позитивного результату повірки та оцінки відповідності;

реалізація необлікованого дизельного пального, що надійшло в кількості 4150л за ціною 30,98л за літр. Надлишок товарних запасів (палива) відповідно до журналу обліку надходження нафтопродуктів на АЗС форми 13-НП за період 01.04.2019-14.04.2022 у сумі 128567,00грн.

У висновку Акта вказано про виявлені порушення позивачем вимог п.11, 12 ст.3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" (далі - ЗУ №265/95-ВР), підп.230.1.2-230.1.3 п.230.1 ст.230 Податкового кодексу України (далі - ПК України).

13.05.2022 позивач щодо Акту направив письмове заперечення №11 відповідачу.

06.06.2022 відповідач виніс спірні ППР:

№105/33000703 про накладення відповідно до вимог п.3 ст.128 прим.1 ПК України штрафу в розмірі 15000,00грн за незабезпечення з вини розпорядника акцизного складу своєчасного подання 15довідок про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу отримання/відпуску та залишків пального за звітні періоди (15*1000грн);

№106/33000703 про накладення відповідно до вимог п.1 ст.128 прим.1 ПК України штрафу в розмірі 60000,00грн за необладнання та/або відсутність реєстрації в Єдиному державному реєстрі витратомірів-лічильників та рівнемірів-лічильників рівня пального у резервуарі: відсутність позитивних результатів повірки 3 витратомірів-лічильників на місці відпуску пального наливом (3*20000грн);

№107/33000703 про накладення відповідно до ст.20 ЗУ №265/95-ВР штрафу в розмірі 128567,00грн за реалізацію товарів, які не обліковані у встановленому законом порядку за місцем реалізації та зберігання.

Тому позивач звернувся зі вказаним позовом у суд.

Суд урахував вимоги абзацу другого ст.19 Конституції України щодо обов`язку всіх органів державної влади та їх посадових і службових осіб діяти виключно в межах, порядку та спосіб, визначених законом.

Згідно з п.80.9 ст.80 ПК України строки проведення фактичної перевірки встановлені статтею 82 цього Кодексу.

Тривалість перевірок, визначених статтею 80 цього Кодексу, відповідно до п.82.3 ст.82 ПК України не повинна перевищувати 10 діб, а продовження строку таких перевірок здійснюється за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу не більш як на 5 діб.

Нормами пункту 86.1 ст.86 ПК України визначено, що результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Строк складення акта (довідки) про результати перевірки не зараховується до строку проведення перевірки, встановленого цим Кодексом (з урахуванням його продовження).

Згідно з абзацом другим п.86.8 ст.86 ПК Україні за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та додаткових документів і пояснень, зокрема документів, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, поданих у порядку, встановленому цією статтею, ППР приймається в порядку та строки, визначені пунктом 86.7 цієї статті.

Відповідно до підп.86.7.5 п.86.7 ПК України ППР приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 цього пункту.

Порушення вказаних норм у спірних обставинах не встановлено.

Щодо ППР №106/33000703 про накладення штрафу в розмірі 60000,00грн.

Згідно з п.230.1 ст.230 ПК Україні акцизні склади та акцизні склади пересувні утворюються з метою підвищення ефективності роботи із запобігання та боротьби з незаконним виробництвом і обігом спирту етилового, горілки та лікеро-горілчаних виробів, пального, посилення контролю за повнотою та своєчасністю надходження до бюджету акцизного податку.

Відповідно до підп.4.1.1 п.4.1 розділу 4 Інструкції про порядок приймання, транспортування, зберігання, відпуску та обліку нафти і нафтопродуктів на підприємствах і організаціях України, затвердженої наказом Мінпаливенерго України, Мінтрансзв`язку України, Мінекономіки України, Держспоживстандарту України 20.05.2008 №281/171/578/155, що зареєстрований у Міністерстві юстиції України 2 вересня 2008 року за №805/15496 (далі - Інструкція №281), для забезпечення достовірності і єдності вимірювань маси та об`єму нафти і нафтопродуктів підприємства зобов`язані користуватися засоби вимірювальної техніки, що мають чинні відбитки повірочних тавр та/або свідоцтва про їх повірку чи державну метрологічну атестацію.

У підп.230.1.2. п.230.1 ст.230 ПК України вказано, що акцизні склади, на території яких здійснюється виробництво, оброблення (перероблення), змішування, розлив, навантаження-розвантаження, зберігання, реалізація пального, повинні бути обладнані витратомірами-лічильниками на кожному місці відпуску пального наливом з акцизного складу, розташованому на акцизному складі, та рівнемірами-лічильниками рівня таких товарів (продукції) у резервуарі, а для скрапленого газу (пропану або суміші пропану з бутаном), інших газів, бутану, ізобутану за кодами згідно з УКТ ЗЕД 2711 12 11 00, 2711 12 19 00, 2711 12 91 00, 2711 12 93 00, 2711 12 94 00, 2711 12 97 00, 2711 13 10 00, 2711 13 30 00, 2711 13 91 00, 2711 13 97 00, 2711 14 00 00, 2711 19 00 00, 2901 10 00 10 - також можуть бути обладнані пристроями для вимірювання рівня або відсотка пального у резервуарі (далі - рівнемір-лічильник) на кожному введеному в експлуатацію стаціонарному резервуарі, розташованому на акцизному складі.

Витратоміри-лічильники та резервуари повинні відповідати вимогам законодавства та мати позитивний результат повірки або оцінку відповідності, проведені відповідно до законодавства, а рівнеміри-лічильники повинні відповідати вимогам законодавства та мати позитивний результат повірки або оцінку відповідності, або калібрування, проведені відповідно до законодавства. У разі відсутності позитивного результату повірки або оцінки відповідності, або калібрування витратомірів-лічильників та рівнемірів-лічильників для цілей цього Кодексу акцизні склади, на яких вони розташовані, вважаються необладнаними витратомірами-лічильниками та рівнемірами-лічильниками.

Паливороздавальні колонки та/або оливороздавальні колонки, встановлені на акцизних складах, на які є позитивні результати повірки або оцінка відповідності, проведені відповідно до законодавства, виконують функції витратомірів-лічильників.

Забороняється здійснення реалізації пального без наявності зареєстрованих витратомірів-лічильників, рівнемірів-лічильників та резервуарів, без реєстрації акцизного складу.

Дослідженими відомостями повірки колонок палива, що реалізується позивачем на акцизному складі №1001897, підтверджується обґрунтованість висновків податкової перевірки в Акті, що заправні колонки з заводськими номерами DL44368, DL44801, DL44804, повірені 10.05.2019, у подальшому повірені 26.05.2020. У періоді 11.05.2020-25.05.2020 здійснено відпуск пального споживачам через витратоміри-лічильники без наявного позитивного результату повірки та оцінки відповідності.

Міжповірочні інтервали законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, за категоріями затверджені наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 13.10.2016 №1747, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01 листопада 2016 року за №1417/29547. Щодо паливороздавальних колонок для заправки автомобілів світлими нафтопродуктами він становить 1 рік.

Отже, повірка вказаних колонок проведена з порушенням річного міжповірочного строку, а відпуск нафтопродуктів на АЗС таким обладнанням згідно з відомостями змінних звітів 17-НП, періодичних звітів РРО та довідок про зведені за добу облікові дані щодо обсягів обігу та залишків пального на кцизному складі у період з 11.05.2020 до 25.05.2020 є порушенням вказаних вище вимог ПК України та вважаються не обладнаними 3 місця. Зазначене порушення стосується періоду, що підлягав фактичній податковій перевірці відповідачем на підставі вказаного вище наказу.

Згідно з п.128-1.1 ст.128-1 ПК України необладнання та/або відсутність реєстрації в Єдиному державному реєстрі витратомірів-лічильників та рівнемірів-лічильників рівня пального у резервуарі рівнеміра-лічильника на введеному в експлуатацію резервуарі, розташованому на акцизному складі, та/або витратоміра-лічильника на місці відпуску пального наливом з акцизного складу, розташованого на акцизному складі, а також необладнання та/або відсутність реєстрації в Єдиному державному реєстрі витратомірів-лічильників обсягу виробленого спирту етилового витратоміра-лічильника спирту етилового, та/або масового витратоміра на місці отримання та відпуску спирту етилового, розташованого на акцизному складі, та/або місці отримання/відпуску спирту етилового у виробництво продукції, визначеної у підпунктах "д"-"ж" підпункту 229.1.1 пункту 229.1 статті 229 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 20000 гривень за кожний необладнаний резервуар та/або незареєстрований рівнемір-лічильник, а також за кожне необладнане місце відпуску пального наливом з акцизного складу або за кожне місце отримання та відпуску спирту етилового, та/або незареєстрований витратомір-лічильник/витратомір-лічильник спирту етилового, та/або масовий витратомір.

Підстав для звільнення від відповідальності за вказаний вид порушення не передбачено.

Посилання позивача на те, що несвоєчасність повірки не стосується його вини та пов`язана виключно з діями ДП «Львівстандартметрологія», не обґрунтовані, оскільки саме суб`єкт господарської діяльності зобов`язаний належно організувати власну господарську діяльність. Організаційні заходи щодо замовлення робіт та послуг з повірки, враховуючи безперервну діяльність АЗС, мають бути вжиті настільки прогнозовано, аби забезпечити реальне виконання вимог закону у відповідній сфері господарської діяльності обома сторонами договору.

Відповідний договір позивач уклав 03.01.2020 з умовою у п.3.3. щодо початку проведення повірки Виконавцем з моменту отримання авансового платежу в розмірі 100%. Платіжним дорученням від 08.05.2020 №4004158 підтверджується оплата авансу в розмірі 23080,80грн за рахунок, виставлений 05.05.2020. Оскільки річний термін повірки припав на 10.05.2020, доводи позивача про відсутність його вини у пропуску термінів повірки не є достатньо переконливими.

З приводу наявності форм-мажорних обставин відсутній сертифікат, видача якого є їх підтвердженням згідно з ч.1 ст.14-1 Закону «Про торгово-промислові палати в Україні», у зв`язку з чим посилання позивача на їх дію не підтверджене.

Крім того згідно з висновком об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 19 серпня 2022 року у справі №908/2287/17 сертифікат торгово-промислової палати, який підтверджує наявність форс-мажорних обставин, не може вважатися беззаперечним доказом їх існування, а повинен критично оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами.

Отже, відповідач відповідно до вимог закону притягнув його до відповідальності у розмірі 60000,00грн штрафу (3*20000грн), а відповідне ППР правомірне та скасуванню не підлягає.

Щодо ППР №105/33000703 про накладення штрафу в розмірі 15000,00грн.

Відомості в описовій частині Акту щодо акцизного складу №1001897 про неподання та несвоєчасне подання позивачем довідок про фактичні залишки пального за добу підтверджуються відомостями АС «Податковий блок» та електронними квитанціями до відповідних довідок.

В нормах підп.230.1.3. п.230.1 ст.230 ПК України вказаний обов`язок розпорядників акцизних складів на кожному акцизному складі щоденно (крім днів, в які акцизний склад не працює) формувати дані про фактичні залишки пального на початок та кінець звітної доби та про добові фактичні обсяги отриманого та реалізованого пального у розрізі кодів товарних підкатегорій згідно з УКТ ЗЕД у літрах, приведених до температури 15° С.

Дані про фактичні залишки пального та про обсяг обігу пального формуються після проведення останньої операції з обігу пального у звітній добі, але не пізніше 23 години 59 хвилин цієї доби, до початку здійснення операцій з обігу пального у добу, що настає за звітною добою, та подаються до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, не пізніше 23 години 59 хвилин доби, що настає за звітною добою.

На кожному акцизному складі за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД формуються показники про:

обсяги залишків пального на початок та кінець звітної доби, що визначаються шляхом підсумовування обсягів залишків пального в кожному резервуарі на підставі показників рівнемірів-лічильників, встановлених на таких резервуарах, розташованих на такому акцизному складі;

добовий обсяг реалізованого пального, що визначається шляхом підсумовування обсягів реалізованого за звітну добу пального через кожне місце відпуску пального наливом з акцизного складу на підставі показників витратомірів-лічильників, встановлених на кожному місці відпуску пального наливом з акцизного складу, розташованому на такому акцизному складі;

добовий обсяг отриманого пального, що визначається шляхом віднімання від обсягу залишків пального на кінець звітної доби обсягу залишків пального на початок звітної доби та додавання добового обсягу реалізованого пального з такого акцизного складу з додаванням обсягу втраченого пального, зазначеного в акцизних накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі акцизних накладних, та з відніманням додаткового обсягу пального, зазначеного в заявках на поповнення обсягу залишку пального або спирту етилового, зареєстрованих у системі електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Фактичні показники витратомірів-лічильників та рівнемірів-лічильників щодо обсягів залишків пального та добового обсягу реалізованого пального перераховуються у літри, приведені до температури 15° С, крім показників паливороздавальних колонок та/або оливороздавальних колонок, які виконують функції витратомірів-лічильників.

Під час виходу з ладу, проведення повірки або калібрування рівнеміра-лічильника або витратоміра-лічильника визначення даних про обсяги залишків пального та обсяги обігу пального здійснюється у мірах повної місткості, які мають позитивний результат повірки, проведеної відповідно до законодавства, та/або за допомогою рулетки та метроштока або переносного (портативного) рівнеміра-аналізатора, які мають позитивний результат повірки, проведеної відповідно до законодавства. Застосування такого способу вимірювання може здійснюватися не більше 20 календарних днів поспіль (для акцизних складів, які є місцями роздрібної торгівлі пальним, на які отримано ліцензії на право роздрібної торгівлі пальним, - не більше 15 календарних днів поспіль) та не більше чотирьох разів протягом календарного року.

Дані про залишки пального та про обсяг обігу пального подаються електронними засобами зв`язку у формі електронних документів, яка затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Електронні документи заповнюються автоматично шляхом передачі до них даних з витратомірів-лічильників та рівнемірів-лічильників (під час виходу з ладу, проведення повірки або калібрування рівнеміра-лічильника або витратоміра-лічильника - заповнюються відповідальною особою розпорядника акцизного складу).

В електронних документах також зазначаються відповідальною особою розпорядника акцизного складу дані про обсяги залишків пального, що знаходяться на акцизному складі в тарі, балонах, упаковці, про добовий обсяг реалізованого пального в тарі, балонах, упаковці, а також інформація про дні, в які акцизний склад не працює.

Згідно з абзацом третім підп.230.1.4 п.230.1 ст.230 ПК України дані про фактичні залишки пального на початок та кінець доби та про фактичний обсяг обігу пального у розрізі кодів товарних підкатегорій згідно з УКТ ЗЕД, акцизних складів та розпорядників акцизних складів зіставляються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, з показниками системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Виключень щодо присічного строку подання довідок про фактичні залишки пального за добу чинне законодавство не містить. Належні та допустимі докази тривалих збоїв у роботі інтернет та системи енергоживлення щодо вказаних в Акті несвоєчасно поданих довідок відсутні. Лист ТОВ «Астелнет» від 12.07.2021 не є належним і достовірним доказом, оскільки його відомості виключно щодо перебоїв у наданні інтернету 09.02.2021, 30.04.2021, 02.05.2021, 22.05.2021 і не стосуються фактів цілодобового обмеження в такому доступі протягом всього періоду прострочення. Крім того, позивач у проміжках дат зі звітної доби до фактичної дати подання відповідних довідок подавав довідки за інші звітні доби. Зважаючи, щодо позивач реалізовував пальне, відповідно акцизний склад працював, його посилання на вихідні дні не враховані як необґрунтовані.

Пунктом 128.3 ст.128-1 ПК України за незабезпечення з вини розпорядника акцизного складу своєчасного подання довідок про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу отримання/відпуску та залишків пального за звітні періоди встановлена відповідальність у вигляді штрафу в розмірі 1000грн за кожне порушення.

Притягнувши позивача до відповідальності за прострочення подання 15-ти довідок відповідач дотримався вказаної норми закону. Отже, вказане ППР правомірне та відсутні підстави для його скасування.

Щодо ППР №107/33000703 про накладення штрафу в розмірі 128567,00грн.

Воно винесене в період дії запровадженого воєнного стану.

Зокрема, указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX, введено в Україні воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Вказаний строк продовжено указом Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Верховна Рада підтримала продовження строку дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Відповідний законопроект від 12.08.2022 №7664 прийнято 15 серпня 2022 року, тобто воєнний стан продовжено до 21 листопада 2022 року.

Воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень (ст.1 Закону України від 12 травня 2015 року №389-VIII «Про правовий режим воєнного стану»).

Відповідно до вимог п.12 ст.3 ЗУ №265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів, здійснювати продаж лише тих товарів, що відображені в такому обліку.

При цьому суб`єкт господарювання зобов`язаний надати контролюючим органам на початок проведення перевірки документи (у паперовій або електронній формі), що підтверджують облік та походження товарних запасів (зокрема, але не виключно, документи щодо інвентаризації товарних запасів, документи про отримання товарів від інших суб`єктів господарювання та/або документи на внутрішнє переміщення товарів), які на момент перевірки знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті).

Тобто, закон встановлює обов`язок платника надати документи щодо наявного на момент податкової перевірки товару, що підтверджують його облік. Продаж необлікованого товару не допускається.

Згідно зі ст.20 ЗУ №265/95-ВР до суб`єктів господарювання, що здійснюють реалізацію товарів, які не обліковані у встановленому порядку, та/або не надали під час проведення перевірки документи, які підтверджують облік товарів, що знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті), за рішенням контролюючих органів застосовується фінансова санкція у розмірі вартості таких товарів, які не обліковані у встановленому порядку, за цінами реалізації, але не менше десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Такі вимоги не поширюються на фізичних осіб - підприємців, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість (крім тих, які здійснюють діяльність з реалізації технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, а також лікарських засобів та виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння).

Отже, санкцію передбачено за склад порушення, що полягає у продажі товарів, що не обліковані у встановленому порядку, або ж щодо яких саме під час податкової перевірки не надано документів їх належного обліку, наявних у місці продажу.

Тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, згідно з п.12 розділу II «ПРИКІНЦЕВІ ПОЛОЖЕННЯ» ЗУ №265/95-ВР санкції за порушення вимог цього Закону не застосовуються, крім санкцій за порушення порядку здійснення розрахункових операцій при продажу підакцизних товарів.

Розрахункова операція - приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця (ст.1 ЗУ №265/95-ВР).

Порядок проведення розрахунків зазначений у нормах відповідного розділу ІІ ЗУ №265/95-ВР - статті 2-10. Отже, відповідач має право застосовувати санкції за порушення вимог ст.3, яка встановлює обов`язок платника вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів, здійснювати продаж лише тих товарів, що відображені в такому обліку та надавати контролюючим органам на початок проведення перевірки документи (у паперовій або електронній формі), що підтверджують облік та походження товарних запасів.

Порядок приймання і відпуску нафтопродуктів на автозаправних станціях визначений нормами розділу 10 Інструкції №281.

Так, відповідно до п.10.1 Інструкції №281 облік руху нафтопродуктів на АЗС здійснюється в одиницях об`єму.

Згідно з п.10.2.1 п.10.2 Інструкції №281 приймання нафтопродуктів, що надійшли автомобільним транспортом від постачальників, здійснюється працівниками автозаправної станції за марками та видами (дизельне паливо залежно від масової частки сірки) за даними товарно-транспортних накладних у разі наявності паспорта якості та копії сертифіката відповідності. Приймання нафтопродуктів здійснюється відповідно до вимог робочої інструкції оператора АЗС та інструкції з охорони праці, які повинні бути затверджені керівником підприємства, якому належить АЗС.

Відповідно до норм підп.10.2.2 п.10.2 Інструкції №281 одержані результати вимірювань густини і температури нафтопродукту зазначаються у ТТН та журналі обліку надходження нафтопродуктів на АЗС за формою №13-НП (додаток 13). Сторінки журналу необхідно пронумерувати, прошнурувати і скріпити печаткою суб`єкта підприємницької діяльності.

Відповідно до підп.10.2.10 п.10.2 Інструкції №281 на підставі ТТН та акта приймання (у разі його наявності) оператор АЗС має оприбуткувати прийнятий нафтопродукт за марками та видами (дизельне паливо залежно від масової частки сірки), тобто зробити необхідні записи в журналі обліку надходження нафтопродуктів на АЗС за формою №13-НП. Дані про оприбутковані нафтопродукти заносяться до змінного звіту АЗС за формою №17-НП (додаток 14).

Порядок відпуску нафтопродуктів визначений нормами п.10.3 Інструкції №281 в залежності від виду її оплати.

Згідно з вимогами підп.10.3.1 п.10.3 Інструкції №281 щодо порядку відпуску нафтопродуктів за готівку розрахунки під час відпуску нафтопродукту власникам автотранспорту за готівку здійснюються на АЗС з використанням РРО, які відповідають технічним вимогам до їх застосування та внесені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій згідно з Положенням про Державний реєстр реєстраторів розрахункових операцій, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29 серпня 2002 року №1315.

Облік такої реалізації нафтопродуктів відповідно до підп.10.3.1.3 п.10.3 Інструкції №281 ведеться через зареєстрований, опломбований у встановленому порядку та переведений до фіскального режиму роботи РРО з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій кожною АЗС, яка здійснює розрахунки із споживачами готівкою. Відпуск нафтопродуктів за готівку відображається у Змінному звіті АЗС за формою №17-НП.

Відповідно до підп.10.3.2.1 п.10.3 Інструкції №281 відпуск нафтопродуктів за безготівковим розрахунком за відомостями здійснюється АЗС на підставі договорів, укладених між підприємством та споживачем. Відпуск нафтопродуктів відображається у відомості на відпуск нафтопродуктів за формою №16-НП (додаток 16).

Кількість відпущеного нафтопродукту фіксується у відомості, яка ведеться безпосередньо на АЗС, що підтверджується підписами оператора АЗС та водія.

Заправлення за талонами згідно з підп.10.3.3.2 п.10.3 Інструкції №281 та відпуск нафтопродуктів за платіжними картками згідно з підп.10.3.4.2 п.10.3 Інструкції №281 відображаються у змінному звіті АЗС за формою №17-НП.

Облік нафтопродуктів на АЗС визначений нормами розділу 16 Інструкції №281.

Зокрема, матеріально відповідальні особи АЗС ведуть облік руху нафтопродуктів за марками і видами (для дизельного палива в залежності від масової частки сірки) нафтопродуктів у змінному звіті за формою №17-НП, який складається у двох примірниках. Перший примірник разом з первинними документами здається до бухгалтерської служби, а другий - залишається у матеріально відповідальної особи.

Бухгалтерські служби підприємств перевіряють та приймають змінні звіти з доданими до них первинними документами (ТТН, талони, відомості встановленої форми, супровідні відомості за інкасацією готівки та інші), перевіряють правильність перенесення показників лічильників ПРК, ОРК з попередньої зміни, звіти про обсяг реалізації і форми оплати за РРО, визначення фактичних залишків нафтопродуктів у резервуарах АЗС за результатами вимірювання, відображених у формі №17-НП, та надходження готівки. Зроблені під час перевірки змінних звітів виправлення засвідчуються підписами операторів АЗС, керівника АЗС та головного бухгалтера або за його дорученням іншим працівником бухгалтерської служби підприємства.

На підставі перевірених змінних звітів та первинних документів бухгалтерська служба підприємства нафтопродуктозабезпечення складає місячну накопичувальну відомість та обігові відомості, у яких відображаються:

кількість завезених на АЗС нафтопродуктів за марками і видами (для дизельного палива залежно від масової частки сірки) та цінами;

закупівельна вартість та вартість реалізації завезених нафтопродуктів;

кількість та вартість нафтопродуктів, реалізованих споживачам за готівку, у тому числі сума ПДВ;

кількість та вартість нафтопродуктів, реалізованих споживачам за безготівковими розрахунками згідно з відомостями, за талонами та платіжними картками;

результати інвентаризації нафтопродуктів та готівки.

Порядок приймання-передавання зміни для обліку нафтопродуктів на АЗС визначений у п. 10.4 Інструкції №281.

Зокрема, на АЗС здійснюється оперативне кількісне контролювання, результати якого використовуються для ведення обліку, звіряння кількості отриманих і відпущених нафтопродуктів. Кількісний облік нафтопродуктів на АЗС здійснюється за формою змінного звіту АЗС №17-НП.

Під час приймання-передавання зміни оператори АЗС:

визначають залишки нафтопродуктів на кінець зміни з урахуванням залишків на початок зміни (цей залишок переноситься з графи "обліковий залишок попередньої зміни"), надходження нафтопродуктів за зміну, які підтверджено відповідними документами, та кількості відпущених за зміну нафтопродуктів за сумарними показниками лічильників усіх ПРК, ОРК (обліковий залишок);

вимірюють загальний рівень нафтопродуктів і рівень підтоварної води в кожному резервуарі та за результатами вимірювань визначають об`єм нафтопродуктів (фактичний залишок);

роздруковують на РРО фіскальний звітний чек і визначають обсяг виконаних розрахункових операцій, що заносяться до фіскальної пам`яті;

передають залишок готівки;

перевіряють наявність та фіксацію у місцях, передбачених експлуатаційним документом, свинцевих пломб з відбитком повірочного тавра та відповідність відбитку цих тавр у формулярах на ПРК, ОРК.

У разі встановлення розбіжності фактичної і облікової кількості нафтопродуктів у резервуарі в границях відносної похибки методу вимірювання маси згідно з ГОСТ 26976 зміна передається і приймається за обліковим залишком нафтопродукту. Перевищення фактичного залишку на кінець зміни над обліковим залишком на кінець зміни понад допустиме граничне відхилення фіксується у змінному звіті. У разі перевищення розбіжності фактичної і облікової кількості нафтопродуктів у резервуарі понад зазначених норм керівництво повинно вжити заходів щодо проведення позачергової інвентаризації. До встановлення обставин перевищення фактичного залишку на кінець зміни над обліковим залишком на кінець зміни понад допустиме граничне відхилення обліковий залишок не корегується.

Після завершення зміни оператором АЗС складається змінний звіт АЗС за формою №17-НП у двох примірниках, з яких один з доданими ТТН здається до бухгалтерської служби, а другий - залишається на АЗС.

Отже, у разі виявлення розбіжностей в обліку кількості нафтопродуктів понад гранично допустимі норми відповідний суб`єкт господарювання зобов`язаний провести інвентаризацію для з`ясування обставин перевищення залишків, виявлених під час чергової зміни.

Основною метою інвентаризації нафтопродуктів згідно з підп.13.3 п.13 Інструкції №281 є:

виявлення фактичної наявності нафти та нафтопродуктів за марками і видами, а також суми готівки на АЗС;

зіставлення фактичної наявності нафти та нафтопродуктів за марками і видами з даними бухгалтерського обліку;

виявлення нестандартних нафтопродуктів;

перевірка дотримання умов та порядку зберігання нафти та нафтопродуктів, а також готівки на АЗС.

Згідно з підп.13.17 п.13 Інструкції №281 виявлені під час інвентаризації та інших перевірок розбіжності фактичної наявності нафти і нафтопродуктів з даними бухгалтерського обліку регулюються в такому порядку:

нестача нафти і нафтопродуктів у межах затверджених норм природних втрат уключається до інших витрат операційної діяльності;

якщо різниця між кількістю нафти або нафтопродуктів, установлена під час інвентаризації, і даними бухгалтерського обліку за вирахуванням втрат у межах норм природних втрат не перевищує граничної величини відносної похибки методу вимірювання маси нафти та нафтопродуктів кожного резервуара згідно з ГОСТ 26976, то нестача не стягується з матеріально відповідальної особи, а надлишки їй не оприбутковуються; фактично наявною кількістю нафти та нафтопродуктів визнається кількість за даними бухгалтерського обліку;

відносна похибка методу вимірювання маси згідно з ГОСТ 26976 застосовується для фактичного залишку маси нафти та нафтопродуктів, які містяться у резервуарах і технологічних трубопроводах, визначених інвентаризацією;

нестача нафти і нафтопродуктів, яка за сумою перевищує норми природних втрат та границі відносної похибки методу вимірювання маси згідно з ГОСТ 26976, відшкодовується матеріально відповідальними особами в розмірі збитків, розрахованих, виходячи з останньої ціни реалізації з ПДВ. Надлишки, які перевищують похибку вимірювання, оприбутковуються за складським та бухгалтерським обліком за ціною останнього надходження згідно з партіонним обліком. У разі, якщо винних осіб не встановлено, вартість нестач відносять на збитки підприємства, організації.

Надлишки нафтопродуктів, розфасованих до тари, та надлишки готівки, установлені під час інвентаризації, відповідно до підп.13.20 п.13 Інструкції №281 підлягають оприбутковуванню.

Результати інвентаризації після затвердження керівником підприємства протоколу засідання постійно діючої інвентаризаційної комісії відповідно до підп.13.22 п.13 Інструкції №281 відображаються за бухгалтерським обліком у тому місяці, у якому завершено інвентаризацію.

У межах заявлених спірних правовідносин інвентаризація позивачем на виконання вказаних норм не проведена. У журналі 13-НП не вказано надходження дизельного пального Nano Євро 5 ВД в кількості 4150л за ціною реалізації 30,98л/л, що прийняте згідно з ТТН від 01.06.2021 №13302 та відображене у відомостях звіту форми 17-НП (а.с.129-130). При цьому інвентаризацією за участі представників відповідача під час податкової перевірки надлишків та залишків не встановлено, невідповідностей у даних X- та Z-звітів відповідно до відомостей Акту не встановлено.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду в справі №823/31/17 щодо аналогічних спірних обставин між тими ж сторонами в постанові 09 квітня 2021 року зазначає про обґрунтованість висновку, що співставлення даних обліку звітів АЗС за формою №16-НП та №17-НП, даних РРО з фактичними вимірюваннями залишків пального в резервуарах, тобто визначення різниці між кількістю нафтопродуктів, які надійшли на АЗС та кількістю реалізованих нафтопродуктів є належним та правомірним способом перевірки наявності неоприбуткованих нафтопродуктів. При цьому, якщо різниця показників є меншою ніж кількість фактично наявного в резервуарах пального, то має місце реалізація товарів, які не обліковані у встановленому порядку.

Оскільки порушення, за яке ст.20 ЗУ №265/95-ВР встановлює відповідальність платника, відповідачем доведене, висновки податкового органу підтверджені вказаними вище доказами, суд дійшов висновку про правомірність та відсутність підстав для скасування вказаного вище ППР.

Зважаючи на результат вирішеного спору відповідно до вимог ст.132-138, ч.1 ст.139 КАС України судові витрати позивача, підтверджені платіжними дорученнями від 14.09.2022 №6012587 про сплату судового збору за звернення до суду позовною заявою в сумі 2481,00грн, розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст.2-20, 72-78, 132-139, 242-245, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні адміністративного позову ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "СОКАР ПЕТРОЛЕУМ" (18001, м.Черкаси, вулиця Надпільна, будинок 226/1; ) до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (79026, місто Львів, вул.Стрийська, будинок 35; ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 06.06.2022 №105/33000703, №106/33000703, №107/33000703 відмовити повністю.

2. Судові витрати розподілу не підлягають.

3. Копію рішення направити учасникам справи.

4. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного його тексту.

Суддя Анжеліка БАБИЧ

Повний текст рішення виготовлений 25.11.2022.