Справа № 580/5012/22
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2022-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

25 листопада 2022 року Справа № 580/5012/22

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №580/5012/22

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 )

до Департамента соціальної політики Черкаської міської ради (18005, м.Черкаси, бульв. Шевченка, будинок 307; )

про скасування розрахунку і визнання протиправних дій, постановив ухвалу.

20.10.2022 вх. №31845/22 позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради, просить: продовжити строк оскарження рішення-розрахунку від 22.09.2021; скасувати рішення-розрахунок від 22.09.2021 у частині доходу ОСОБА_2 ; визнати дії Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради протиправними.

25.10.2022 ухвалою ЄДРСР 106934488 позов залишений без руху. Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом: оформлення позову відповідно до вимог ст.160-161 КАС України із обов`язковим власним письмовим підтвердженням про те, що не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; обґрунтування порушених відповідачем прав позивача з огляду на критерії частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України; сформованих позовних вимог відповідно до частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України; надання доказів у обґрунтування змісту і характеру порушеного права з урахуванням судового контролю в інших справах за рішеннями, що зазначені Позивачкою у позові; обгрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду; підтвердження повноважень діяти в інтересах третіх осіб, зокрема ОСОБА_2

21.11.2022 вх.36120/22 позивач направила нову редакцію позову з додатками, просить:

- продовжити строк оскарження рішення-розрахунку від 22.09.2021 (про що стало відомо 18.10.2022) і розглянути клопотання;

- скасувати рішення-розрахунок від 22.09.2021 у частині доходу ОСОБА_2 , що вплинув на житлову субсидію щодо боргу за житлово-комунальні послуги;

- визнати дії Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради протиправними.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про основи соціальної захищеності осіб з інвалідністю в Україні» від 21.03.1991 № 875-XII органи державної влади та органи місцевого самоврядування сприяють забезпеченню прав осіб з інвалідністю щодо включення до суспільного життя нарівні з іншими громадянами.

Вивчивши матеріали позовної заяви та заяви на усунення недоліків, варто зазначити про невідповідність вимогам статті 160, статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому суд продовжує строк залишення без руху для усунення недоліків з огляду на таке.

На виконання вимоги ухвали суду від 25.10.2022 про оформлення позову відповідно до вимог ст.160-161 КАС України із обов`язковим власним письмовим підтвердженням про те, що не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, позивач стверджує:«іншого позову немає», проте у вирішеній справі № 580/10376/21 суд встановив, що відповідно до акта обстеження матеріально побутових умов сім`ї №403 від 20.01.2020р. ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ОСОБА_8 з позивачем фактично не проживають. Послуги з утримання будинку та прибудинкової території надаються безвідносно до кількості осіб, що проживає у домоволодінні та нараховується на площу, відтак заборгованість за послуги теплопостачання та утримання будинку та прибудинкової території, не є заборгованістю інших осіб. Згідно відомостей довідок АТ Черкасигаз та КП Черкасиводоканал ЧМР комунальні послуги нараховуються на 1 особу. Згідно актів обстеження матеріально побутових умов сім`ї, з січня 2020 року позивач проживає у домоволодінні одна, а також встановлені обставини, позивач має прострочену заборгованість понад три місяці зі сплати ЖКП, зокрема теплопостачання, утримання будинку та прибудинкової території, послуги централізованого водопостачання та водовідведення, використання природного газу. Суд дійшов висновку, що відповідач, прийнявши рішення про відмову у призначенні житлової субсидії, з підстави наявності у позивача простроченої заборгованості понад три місяці зі сплати ЖКП, діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Порядком №848, а тому відсутні підстави для його визнання його протиправним та скасування. В матеріалах справи, відсутнє документальне підтвердження сплати позивачем заборгованості, а надані копії квитанцій та чеків не підтверджують її сплату. Черкаський окружний адміністративний суд у рішенні від 30.04.2021 у справі № 580/918/21 (набрало законної сили 01.06.2021 встановив, що відповідно до акта обстеження матеріально побутових умов сім`ї від 29.09.2020 №3328, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ОСОБА_8 з позивачем фактично не проживають (ЄДРСР 104610393). Верховний Суд відмовив у відкритті касаційного провадження (ЄДРСР 105774069).

Судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами (стаття 361 КАС України).

Під обчисленням варто розуміти процес отримання результату за допомогою дій над числами, кожне з яких є конкретним цифровим вираженням розміру (постанова Верховного Суду від 12.11.2019 у справі №826/3858/18 та від 17.12.2019 у зразковій справі №160/8324/19).

Позивач не окреслює дефекти електронного документа - розрахунку субсидії від 22.09.2021 №709522 (засвідчений підписом позивачки та міститься з двох сторін печатка Департамета: згідно з оригіналом), не зазначає який рядок чи сума містять неправдиву інформацію/помилкове обчислення, позаяк на звороті вказані відомості про ЄСВ і дохід ОСОБА_2 РНОКПП НОМЕР_2 - зарплата 4920 грн та саме це рішення - індивідуальний акт було предметом спору і перегляду судами апеляційної і касаційної інстанції у справі № 580/10376/21, де суд апеляційної інстанції зазначив: відповідно до рішення про призначення субсидії та повідомлення до особової справи №709522, прийнятих 22.09.2021, позивачці було відмовлено у призначені з 1 вересня 2021 року житлової субсидії, з тих підстав, що в неї наявний борг по оплаті за житлово-комунальні послуги (ЄДРСР 105358318).

Позивач стверджує: «мені стало відомо, що підробили розрахунки, внесли сторонній дохід сина ОСОБА_2 , який не проживає у квартирі з 2003 року, так як боргу у мене немає. Це не вперше ОСОБА підробляє документи до суду, бо ОСОБА_2 проживає окремо за адресою: АДРЕСА_2 ».

Рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами. Підставами для такого перегляду є, зокрема, істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Деколи у зв`язку з обов`язковістю актів правосуддя вирішення спору ґрунтується на рішенні, ухвалі чи постанові суду, винесеними в іншій справі. Варто мати на увазі, що скасування такого акта (рішення, постанови, ухвали суду) може бути визнано нововиявленою обставиною лише у тому випадку, коли суд обґрунтовував дане судове рішення цим актом чи виходив з вказаного акта, не посилаючись прямо на нього і якщо вже прийнято новий акт, за змістом протилежний скасованому або коли саме скасування акта означає протилежне вирішення питання.

На виконання вимоги ухвали суду від 25.10.2022 щодо обґрунтування порушених відповідачем прав позивача з огляду на критерії частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України позивач стверджує: порушене право на отримання житлової субсидії (до вересня 2021 отримувала субсидію, проте у клопотанні стверджує іншу дату - 30.04.2021, боргу не було, у даний час дізналася, що підроблене рішення-розрахунок, куди вписали сина ОСОБА_2 , тому з 01.09.2021 позбавлено ОСОБА_1 житлової субсидії).

Відповідальність за службове підроблення передбачена статтею 366 Кримінального кодексу України.

Об`єктом злочину, передбаченого ст.356 КК України виступає встановлений законодавством порядок реалізації громадянами своїх прав та обов`язків тощо. Самовільне вчинення будь-яких дій це здійснення особою свого дійсного або удаваного права чи вчинення інших дій всупереч установленому порядку й без законних повноважень. Дійсним визнається право, яким особа володіє в силу закону, договору чи на іншій підставі, однак це право реалізується з порушенням порядку. Під удаваним варто розуміти право, стосовно належності якого собі винна особа помиляється, однак насправді цим правом суб`єкт не володіє.

Об`єктивна сторона складу злочину, передбаченого ч.4 ст.358 КК України може набувати вигляду: пред`явлення документа (суб`єкт, видаючи підробку за справжній документ, знайомить з його змістом інших осіб, при цьому підроблений документ залишається у володінні винного); подання документа (певне коло осіб ознайомлюється зі змістом підробленого документа, але підробка не залишається у винного, а передається уповноваженим особам для посвідчення тих чи інших фактів з метою отримання прав або звільнення від обов`язків).

Обов`язковою ознакою службового підроблення є його предмет офіційні документи.

Відповідно до статті 1 Конвенції Ради Європи про доступ до офіційних документів ( дата набрання чинності для України:01.12.2020) під поняттям «офіційні документи» розуміється будь-яка інформація, записана у будь-якій формі, складена або отримана, та яка перебуває у розпорядженні державних органів.

З ЄДРСР 105358318 відомо, що суд апеляційної інстанції у справі № № 580/10376/21 висновує:привильним є висновки суду першої інстанції про відсутність порушень відповідачем норм діючого законодавства при не призначенні позивачці субсидії з 01 вересня 2021 року у зв`язку з наявністю заборгованості по оплаті за житлово-комунальні послуги понад три місяці.

Преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, які безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення в мотивувальній частині судового акта.

У справі № 580/10376/21 до Черкаського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі - позивач) до Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради (далі відповідач), в якому позивач просила: визнати дії відповідача протиправними; скасувати рішення відповідача від 22.09.2021 про відмову у призначенні житлової субсидії з 01.09.2021; зобов`язати відповідача надати житлову субсидію з 01.09.2021. Суд дійшов висновку ЄДРСР 104610393 (апеляційна скарга ОСОБА_1 залишена без задоволення, рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 03.06.2022 - без змін), що відповідач, прийнявши рішення про відмову в призначенні житлової субсидії, з підстави наявності у позивача простроченої заборгованості понад три місяці зі сплати ЖКП, діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Порядком №848, а тому відсутні підстави для його визнання його протиправним та скасування.

Відповідно до п.2 частини 1 статті 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо: у спорі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав є такі, що набрали законної сили, рішення або постанова суду, ухвала про закриття провадження в адміністративній справі.

На виконання вимог ухвали від 25.10.2022 надання доказів у обґрунтування змісту і характеру порушеного права з урахуванням судового контролю в інших справах за рішеннями, що зазначені Позивачкою у позові суд встановив, що недоліки не усунуто.

Індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Під порушенням права розуміється позбавлення його носія можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Доводи позивача є абстрактними, не містять обґрунтування негативного впливу рішення щодо отримання субсидії в інший період на конкретні реальні індивідуальні виражені права позивача, що не були предметом розгляду судами. Це свідчить про відсутність предмета захисту в суді, позаяк позивачем не визначено права, свободи чи інтересу, що має бути захищені (поновлені) у судовому порядку, що фактично вказує на безпредметність заявленого позову.

Велика Палата Верховного Суду у справі № 752/4995/17 підтримала правовий висновок Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду щодо підстав перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами, визначивши, що нововиявленою обставиною є не факт ухвалення судового рішення, не самe це рішення як юридичний факт, а обставина, яку в ньому встановив суд.

Отримувач субсидії має можливість відповідно до Порядку підтвердити відсутність боргу шляхом надання відповідних платіжних документів або документів на підтвердження виникнення виняткових випадків, пов`язаних із затримкою виплати заробітної плати, пенсії тощо ( висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 09.06.2021 у справі № 524/8130/17 (адміністративне провадження № К/9901/34327/18).

Відповідно до частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо: 1) позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк

На виконання вимог ухвали від 25.10.2022 щодо сформованих позовних вимог відповідно до частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України суд встановив, що недоліки не усунуто, позаяк позивач не обрав формалізований чи неформалізований спосіб захисту у контексті порушеного відповідачем права з якого саме часу.

Відповідно до частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

На усунення недоліків власних розрахунків щодо деструктивних відхилень до даних електронного документа - розрахунку субсидії від 22.09.2021 №709522 позивач не надала.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (частина 4 статті 45 КАС України). З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи.

Згідно з приміткою до ст. 358 КК України під офіційним документом слід розуміти документи, що містять зафіксовану на будь-яких матеріальних носіях інформацію, що підтверджує чи посвідчує певні події, явища або факти, які спричинили чи здатні спричинити наслідки правового характеру, чи може бути використана як документи ? докази у правозастосовчій діяльності, що складаються, видаються чи посвідчуються повноважними (компетентними) особами органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, юридичних осіб незалежно від форми власності та організаційно-правової форми, а також окремими громадянами, у тому числі самозайнятими особами, яким законом надано право у зв`язку з їх професійною чи службовою діяльністю складати, видавати чи посвідчувати певні види документів, що складені з дотриманням визначених законом форм та містять передбачені законом реквізити.

Добросовісне використання (fair use) це принцип авторського права, який полягає в тому, що будь-хто може вільно використовувати цитати творів, захищених авторським правом для таких цілей, як критика, коментування, повідомлення новин, навчання й дослідження, і таке використання не є порушенням авторських прав. Щодо доктрини fair use і застосованих чотирьох факторів, суди вільні в адаптації доктрини до конкретних ситуацій у кожному конкретному випадку (https://uz.ligazakon.ua/ua/magazine_article/EA013079).

Слово «істина» є запозиченням із церковнослов`янської мови (ість справжній, істній)[Етимологічний словник української мови: У 7 т. / Ред-кол.: О. С. Мельничук (голов.ред.) та ін. К.: Нак.думка, 1983. (Словники України) ISBN 966-00-0785-Х].

Протилежним до істини поняттям є хибна думка, висловлювання, судження, неправда/брехня. Критерій істини термін епістемології, що визначає стандарти, правила, процедури, алгоритми, властивості, ознаки, характеристики, схеми зв`язків за якими можна з`ясовувати/пізнавати істинність тверджень (є різні теорії істини).

Службове підроблення полягає в перекрученні істини в офіційному документі, вчиненому службовою особою з використанням свого службового становища. Цей злочин виявляється тільки в активній поведінці службової особи і згідно з ч.1 ст.366 КК може бути скоєний шляхом: унесення до документів неправдивих відомостей; іншого підроблення документів; складання неправдивих документів; видачі неправдивих документів ( https://zib.com.ua/ua/3177.html).

Істина у праві це онтологічна вимога гносеологічного критерію оцінки правосвідомості суб`єкта з адекватним відображенням фактів (стор.36). Вимога об`єктивності дозволяє уникнути багатьох помилок, пов`язаних зі схильністю людей відстоювати лише ту думку, що відповідає їхнім інтересам, уподобанням й особистим устремлінням (стор. 53). Стає очевидним зв`язок права і справедливості. Але як можна говорити про справедливість процесу, в якому ні суд, ні інші учасники навіть не думають з`ясовувати реальні особливості (стор.140). Істина може бути абсолютною і відносною, але в будьякому випадку вона об`єктивна. Формальна істина є брехнею (стор.142)[ ОСОБА_3 у дисертаційному дослідженні ІСТИНА У ПРАВІ : гносеологічний вимір Львів 2018) описує класичну концепцію істини / концепцію відповідності; кореспондентну, апріористську теорії істини у праві, когерентний закон істини, режим істинності консенсусу з теорією кореспондентності, значення прагматичного міркування, витоки пізнання правової істини в ордологічному вимірі та зазначає: успіхи в пізнанні істини забезпечує знання і реалізація людиною норм духовного права, яке містить онтологічну емпіричну базу і забезпечує моделювання у праві істини (стор.4) / https://lpnu.ua/sites/default/files/2020/dissertation/1698/dysertaciynarobotanazdobuttyanaukovogostupenyakandydatayurydychnyhnauklevyckoyioksanyvolodymyrivny.pdf].

Виявлення часткової підробки справжнього документа здебільшого виявляються шляхом візуального спостереження документа. Виявлення документа, виготовленого шляхом повної підробки, пов`язано з певними труднощами, оскільки виявити такі ознаки без спеціальних знань положень нормативно-правових актів, що встановлюють вимоги щодо оформлення документа відповідного виду, неможливо, або кримінальне правопорушення виявляється в ході проведення оперативно-розшукових заходів (наприклад, установлення місця виготовлення підроблених документів, печаток штампів та бланків), або шляхом порівняння підозрілого документа зі зразками справжніх документів (http://dspace.lvduvs.edu.ua/bitstream//2091/1/2-2013ssozchv.pdf).

Верховний Суд у справі справа №803/661/18 зазначив: якщо виявлено факт підроблення митних документів, їх ксерокопії з необхідним поясненням надсилаються до органів доходів і зборів.

Верховний Суд у справі № 607/8076/19 дійшов висновку, що використання підробленого документа є самостійним складом злочину, який не охоплюється поняттями підроблення, складання, видачі та збуту і передбачений окремою кримінально-правовою нормою із самостійною санкцією, що не може вважатись доведеним фактом вчинення використання підробленого документа за відсутності факту вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 або ч. 2 ст. 358 КК України.

Відповідно до частини 2 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів не поширюється на справи: 2) що мають вирішуватися в порядку кримінального судочинства; 3) про накладення адміністративних стягнень, крім випадків, визначених цим Кодексом.

На виконання вимог ухвали від 25.10.2022 щодо обгрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду позивач надала клопотання від 19.11.2022, де зазначила, що рішення-розрахунок від 22.09.2021 отримала 18.10.2022 (позаяк не надавали рішення на відмову у наданні субсидії з 01.09.2022 - до 30.04.2021 отримувала субсидію), проте поважних причин щодо повторного оскарження розрахунку - рішення від 22.09.2022 не зазначено та вимоги про надання субсидії з 01.09.2022 не сформовано, клопотання є необгрунтованим.

Верховний Суд у постанові від 23.04.2020 у справі №813/3756/17 зазначив, що день, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, унаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Поновленню належать лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Згідно з пунктами 4, 5 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У додатках до позову було надане рішення від 22.09.2021 про не призначення житлової субсидії з 01.09.2021, що було предметом розгляду у вирішеній справі №580/10376/21.

Відповідно до норм частин 1-2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (частина 6 статті 161 КАС України).

На виконання вимог ухвали від 25.10.2022 щодо підтвердження повноважень діяти в інтересах третіх осіб, зокрема ОСОБА_2 , позивач надала копію довіреності від 26.06.2006 до припинення згідно із ст.248 ЦК України, проте не надала обгрунтованого клопотання про залучення учасником справи ОСОБА_2 .

Правове становище третіх осіб у процесі посідають особи, які мають юридичний інтерес до справи, але інтерес, що не є рівноцінним інтересам сторін (позивача чи відповідача). Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача.

За наявної якісної підготовки позовної заяви, у т.ч. усунення недоліків та надання необхідних додатків (достатніх доказів) до неї, обрання належної юрисдикції щодо перевірки ознак підробки документів, формування вимог із обранням способів захисту згідно статті 5 КАС України, справу можна призначати для розгляду без виклику сторін, проте у протилежному випадку доцільно реалізувати/використати механізм залишення позову без руху для усунення недоліків з продовженням строку.

Відповідно до частини 6 статті 121 КАС України про продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу, що не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Керуючись статтями 2, 5, 9, 19, 53, 123, 160, 161, 169, 241243, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду щодо наслідків застосування рішення-розрахунку від 22.09.2021 (отриманого позивачем 18.10.2022), що було предметом розгляду у справі №580/10376/21.

Продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради про визнання дій протиправними та скасування рішення та зобов`язання вчинити. Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом: оформлення позову відповідно до вимог ст.160-161 КАС України із обов`язковим власним письмовим підтвердженням про те, що не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; обґрунтування порушених відповідачем яких саме прав позивача з огляду на критерії частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України; надання доказів у обґрунтування змісту і характеру порушеного права; сформованих позовних вимог відповідно до частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України; обгрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду; обгрунтованого клопотання про залучення учасником ОСОБА_2 . У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що вимоги доступу до правосуддя без зловживання процесуальними правами (стаття 45 КАС України) гарантують кожному домагатися розгляду судом спору із перспективою отримати справедливе, остаточне, виконуване судове рішення, у т.ч. через механізм частини 15 статті 31 КАС України.

Роз`яснити позивачеві, що питання встановлення підробки документів, що містять відомості про доходи особи вирішують органи доходів і зборів у межах перевірки податкової інформації та відповідні правоохоронні органи, позаяк наразі надані матеріали справи не містять встановлених фактів підробки електронного документа - розрахунку субсидії від 22.09.2021 №709522.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА