Справа № 420/14160/22
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2022-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Хомякової В.В., розглянувши адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю ТД "БЕЛТРАНС" до Головного управління Державної податкової служби у Волинській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобовязання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю ТД "БЕЛТРАНС" (далі - позивач) звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у Волинській області (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку за №18266 від 29 серпня 2022 року, зобов`язати Головне управління ДПС у Волинській області виключити позивача з переліку ризикових платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області на користь ТОВ ТД "БЕЛТРАНС" судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що основною підставою для прийняття рішення № 18266 від 29.08.2022 комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Волинській області cтав факт взаємовідносин позивача із ризикованим контрагентом ТОВ "С.К.С" (), по якому наявне діюче рішення про відповідність п. 8 критеріїв ризикованості. Даного контрагента позивача також органом ДПС включали до переліку ризикових та зупиняли реєстрацію податкових накладних. Разом з тим, відповідач не прийняв до уваги, що ТОВ "С.К.С" змінило найменування юридичної особи на ТОВ "ЯКІСНИЙ СИСТЕМНИЙ СЕРВІС 2020" 26.04.2021. Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 18.02.2022 по справі № 640/37447/21 був задоволений позов ТОВ "ЯКІСНИЙ СИСТЕМНИЙ СЕРВІС 2020", суд визнав протиправним та скасував рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) № 116390 від 06.10.2021 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким включено товариство до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника, та зобов`язав виключити ТОВ "ЯКІСНИЙ СИСТЕМНИЙ СЕРВІС 2020" з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Рішення суду набрало законної сили 26.09.2022. Позивач також звертає увагу суду на те, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Вирішенню комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку критеріям ризиковості платника має передувати складання та направлення таким платником ПН/РК для реєстрації в ЄРПН, потім їх перевірка щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації, надалі у разі невідповідності ПН/РК жодній з ознак безумовної реєстрації перевіряється безпосередньо сам платник податку, яким подано ПН/РК для реєстрації в ЄРПН, щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку та показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, тобто здійснюється моніторинг платника податку, а також моніторинг ПН/РК - шляхом їх перевірки щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій. Таким чином, питання відповідності позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись комісією регіонального рівня за наслідками подання господарством для реєстрації в ЄРПН ПН/РК та їх перевірки разом із перевіркою платника податку.

Поряд із цим іншою умовою для прийняття рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку є подання платником податків документів, необхідних для розгляду питання про виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, перелік яких визначений у п.6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 (далі - Порядку №1165), та їх перевірка комісією контролюючого органу щодо достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації. Згідно із цим можливість надання платником податків інформації та копій документів на підтвердження невідповідності критеріям ризиковості платника податку прямо залежить від чіткого зазначення/розшифрування контролюючим органом у рішенні податкової інформації, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Позивач вважає, що висновок контролюючого органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку ґрунтується на тому, що серед контрагентів позивача є суб`єкти господарювання, які здійснюють сумнівні господарські операції, тобто негативна податкова інформація про ризикову діяльність стосується не господарської діяльності господарства, а його контрагентів. Поширення на позивача критерію "ризиковість" через стосунки з іншими "ризиковими" платниками податків, суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства. Зокрема, настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності.

Ухвалою від 10.10.2022 відкрито спрощене провадження у справі, вирішено проводити розгляд справи в письмовому провадженні без виклику представників сторін.

17.10.2022 позивач подав уточнення позовної заяви, в якій додав додаткові аргументи щодо позовних вимог, резолютивна частина позову не змінилась.

31.10.2022 представник позивача подав клопотання про стягнення з відповідача витрат на послуги адвоката в сумі 10000 грн., до клопотання додані копія договору про надання правової допомоги від 05.10.2022 № 05/10/22, з додатковою угодою № 1 від 05.10.2022, опис робіт (послуг).

07.11.2022 відповідач подав відзив на позовну заяву, а якому просить відмовити в задоволенні позову. Зазначає, що відповідно до витягу з протоколу засідання комісії ГУ ДПС у Волинській області зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН від 29.08.2022 №98 у зв`язку із надходженням службового листа Управління з питань виявленню опрацювання податкових ризиків від 29.08.2022 №3534/03-20-18-01-04 здійснено аналіз суб`єктів господарювання на предмет наявності ознак ризиковості. Об`єкти оподаткування ТОВ ТД "БЕЛТРАНС" згідно звітності за формою 20-ОПП - офіс за адресою м. Миколаїв, Інгульський р-н, вулиця Новозаводська, буд. 5, 4 оптових склади за адресами Львівська обл., Жовківський район, с. Малехів, вулиця Київська, буд. 3, м. Одеса Малиновський р-н, вулиця Агрономічна, буд. 205/В, Харківський район, с. Затишшя, вулиця Перемоги, буд. 17, автомобіль, автонавантажувач, 2 автопричепи. Згідно даних звіту про суми нарахованого доходу за формою 4-ДФ ТзОВ ТД "БЕЛТРАНС" за IV квартал 2021 року кількість працюючих - 13 осіб, середня заробітна плата 5809,64 грн, за І та II квартали 2022 року звітність не подано, що свідчить про відсутність трудових ресурсів для ведення діяльності. За результатами аналізу даних ЄРПН господарських операцій виявлено, що ТОВ подано на реєстрацію податкові накладні на постачання овочів, та фруктів обсягом постачання 72 350,56 тис. грн., в т.ч. ПДВ 14461,6 тис. грн. в адресу TOB "С.К.С" (, вид діяльності неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами, перебуває на обліку ГУ ДПС у м. Києві), відносно якого комісією прийнято рішення про відповідність пункту 8 критеріїв ризиковості від 06.10.2021 № 116390. Сума ліміту в СЕА ПДВ ТОВ ТД "БЕЛТРАНС" станом на 29.08.2022 складає 1015,7 тис. гривень. Вищезазначене вказує на ознаки неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг зазначених в податкових накладних, що є ризиком порушення норм податкового законодавства згідно із Постановою №1165.

З огляду на вказане комісією ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄPПH було прийнято рішення від 29.08.2022 №18266 про відповідність ТОВ ТД "БЕЛТРАНС" пункту 8 Критеріїв ризикованості платника податку. Перед цим комісією з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН прийнято рішення від 06.10.2021 № 116390 про відповідність контрагента ТзОВ "С.К.С" (1) пункту 8 Критеріїв ризиковості. Окрім того, ТзОВ "С.К.С" є фігурантом ряду кримінальних проваджень. Цей факт підтверджується ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 01.11.2018 по справі №752/21908/18 ТОВ "С.К.С".(код за ), згідно коду КВЕД 46.39 здійснює господарську діяльність пов`язану неспеціалізованою оптовою торгівлею продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами. Однак зазначене підприємство фактично свою діяльність не здійснює, за місце реєстрації не знаходиться та є фігурантом численних кримінальним проваджень, внесених до ЄРДР за фактами розкрадання коштів та фіктивного підприємництва, у яких ТОВ "С.К.С" фігурує як підприємство, яке приймає участь у схемах з мінімізації податкових зобов`язань шляхом проведення фіктивних фінансово - господарських операцій. Крім того ТзОВ "С.К.С." фігурує у кримінальній справі за №80007254 від 17.08.2017 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 358 КК України про підробку документів. Зокрема, в ухвалі Святошинського районного суду м. Києва від 25.09.2018 по справі №759/14883/18 вказано, що оперативним підрозділом Святошинського УП встановлено, що посадові особи ТзОВ "С.К.С." причетні до підробки ряду установчих документів. Наявність кримінального провадження попри відсутність вироку, не може бути не врахована судом. Вважає, що платник податків при виборі контрагента та укладенні договорів має керуватись належною обачністю, оскільки від цього залежить подальше фактичне виконання таких договорів, отримання прибутку та права на отримання певних преференцій, зокрема, податкового кредиту з ПДВ та його подальше бюджетне відшкодування.

Розглянувши матеріали справи, суд встановив наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю ТД "БЕЛТРАНС", зареєстроване 04 серпня 2020 року, вид діяльності: КВЕД: 46.31 Оптова торгівля фруктами й овочами. З 05 серпня 2022 року місцезнаходженням ТОВ ТД "БЕЛТРАНС" є адреса 65490, Одеська область, Одеський район, місто Теплодар, проспект Енергетиків, буд. 73, офіс 1Д. Є платником податку на додану вартість.

29 серпня 2022 року ТОВ отримало рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку за №18266, підписане Головою комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Івановим В.А., який є відповідальною особою Головного управління ДПС у Волинській області.

В Рішенні №18266, зазначено що Комісією регіонального рівня відповідно до п. 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою КМУ від 11 грудня 2019 року №1165, встановлено відповідність платника податку ТОВ "БЕЛТРАНС" критеріям ризиковості платника податку, а саме п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку: у контролюючого органу наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдання і функції, що свідчать про ймовірні уникнення платником податку на додану вартість виконання податкового обов`язку. Встановлено взаємовідносини із ризикованим контрагентом ТОВ "С.К.С" (), по якому наявне діюче рішення про відповідність п. 8 критеріїв ризикованості. Крім того, встановлено недостатність трудових ресурсів для здійснення господарської діяльності.

Вказане рішення позивач вважає незаконним та таким що підлягає скасуванню, тому звернувся до суду з даним позовом.

Рішення комісії про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку відповідає визначенню індивідуального акту (п.19 ч.1 ст.4 КАС України) та, як наслідок, є предметом судового оскарження.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд дійшов таких висновків.

Правовідносини сторін врегульовано Податковим кодексом України (далі - ПК України), Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 (далі - Порядок № 1165).

Відповідно до пункту ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно п. 62.1 ст. 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин; моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статі 39 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 71.1 статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно пунктів 74.1, 74.3 статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пп. 191.1.40 та пп. 191.1.46 п. 191.1 ст.191 ПК України контролюючі органи, визначені пп. 41.1.1 п.41.1 ст. 41цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій ст. 193 цього Кодексу, зокрема (але не виключно): організовують збір податкової інформації та вносять її до інформаційних баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику; використовують під час виконання своїх посадових (службових) обов`язків податкову інформацію з інформаційно-телекомунікаційних систем та інших джерел, отриману в порядку та спосіб, визначений цим Кодексом.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Пунктом 201.16 статті 201 ПК України визначено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Згідно з пунктом 12 Порядку ведення ЄРПН , затвердж. Постановою КМУ 12.12.2010 №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

Відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/ або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів. Вказаний Порядок навчав чинності з 1 лютого 2020 року. Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, а саме:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним впроваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16та абзацу першого пункту 49.2і пункту 49.18 статті 49 ПК України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 ПК України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/ розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Отже, одним з критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, що закріплені у Додатку 1 до Порядку № 1165, є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (пункт 8 Додатку 1).

У свою чергу, аналіз змісту указаного пункту свідчить, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, рішенню Комісії регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органів податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Таким чином, питання відповідності підприємства критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Зі змісту оскаржуваного рішення вбачається, що комісією ГУ ДПС у Волинській області прийнято рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, а прийнято у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС. У рішенні № 18266 комісією не наведено існування податкової накладної, її реквізити, на яку операцію вона була виписана, змісту ризикових операцій та назв підприємств, що були задіяні в таких операціях, хоча відповідно до Порядку № 1165, в якості підстави, повинно бути зазначено відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме наявна податкова інформація.

В оскаржуваному рішенні в рядку "Податкова інформація" не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Натомість контролюючим органом лише процитовано зміст п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку та вказано, що позивач мав взаємовідносини з ризиковим контрагентом ТОВ "С.К.С", та у нього недостатньо трудових ресурсів.

При цьому , з протоколу засідання комісії № 1 ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН від 29.08.2022 вбачається, що ТОВ ТД "БЕЛТРАНС" має об`єкти оподаткування згідно звітності за формою 20-ОПП - офіс у м. Миколаїв, 4 оптових склади у Львівській обл., у м. Одеса, автомобіль, автонавантажувач, 2 автопричепи. Згідно даних звіту про суми нарахованого доходу за формою 4-ДФ ТзОВ ТД "БЕЛТРАНС" за IV квартал 2021 року кількість працюючих - 13 осіб, середня заробітна плата 5809,64 грн, за І та II квартали 2022 року звітність не подано, що свідчить про відсутність трудових ресурсів для ведення діяльності. За результатами аналізу даних ЄРПН господарських операцій подано на реєстрацію податкові накладні на постачання овочів, та фруктів обсягом постачання 72 350,56 тис. грн., в т.ч. ПДВ 14461,6 тис. грн в адресу TOB "С.К.С" (, відносно якого комісією прийнято рішення про відповідність пункту 8 критеріїв ризиковості від 06.10.2021 № 116390.

Ні в протоколі засідання комісії, ані в додані до відзиву податковій інформації управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Волинській області не вказано, що реєстрація будь-яких податкових накладних позивача була зупинена, що податковим органом розглядались будь-які первинні документи, які складались при постачанні товарів контрагенту.

Сам факт того, що позивач не подавав звітності щодо працюючих в умовах воєнного стану не свідчить про відсутність у нього трудових ресурсів та не може бути підставою для віднесення позивача до ризикових платників податків без наведення відповідного обґрунтування. Законом №2118-ІХ від 03.03.2022 (набув чинності 07.03.2022 р.) передбачено, що у випадку відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо дотримання термінів подання звітності , встановлено строк для подання податкової звітності - протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Разом з тим, суд приймає до уваги, що в протоколі засіданні зовсім не має відомостей про те, що ТОВ "С.К.С" змінило найменування юридичної особи на ТОВ "ЯКІСНИЙ СИСТЕМНИЙ СЕРВІС 2020" ще 26.04.2021, що підтверджується відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Крім того, на дату засідання комісії 29.08.2022 вже було відомо про оскарження контрагентом позивача - ТОВ "ЯКІСНИЙ СИСТЕМНИЙ СЕРВІС 2020" рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 116390 від 06.10.2021 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким включено товариство до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника, та про задоволення позову рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 18.02.2022 по справі № 640/37447/21, суд зобов`язав виключити ТОВ "ЯКІСНИЙ СИСТЕМНИЙ СЕРВІС 2020" з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Суд погоджується з доводами позивача про те, що окаржуване рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Відповідачем не надано податкової інформації, яка б свідчила про ризиковість платника податків, що була врахована контролюючим органом та стала підставою для прийняття оскаржуваного рішення. Посилання відповідача на наявність двох судових ухвал, датованих 2018 роком стосовно кримінального провадження № 0007254, суд не приймає до уваги, оскільки ці документи не подавались на розгляд комісії, тобто не були враховані при віднесення позивача до категорії ризикових платників. Крім того ці документи стосуються зовсім інших суб`єктів господарювання , доказів того, що позивач або його керівник порушили податкове законодавство та відносно них існує будь-яке кримінальне провадження, суду не надано.

На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (рішення у справах "Лелас проти Хорватії", заява №55555/08, п.74; "Тошкуце та інші проти Румунії", заява N36900/03, п.37).

Судом враховується, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення. За таких обставин суд дійшов висновку про те, що належним і повним способом захисту порушених прав позивача , крім визнання рішення протиправним та його скасування, є зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, що відповідають критеріям ризиковості, та внести відповідну інформацію до АІС "Податковий блок".

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до вимог частини 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Згідно з частинами 1-2 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Вимогами статті 76 КАС України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (частина 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

На думку суду, позивач надав належні та допустимі докази в обґрунтування заявлених ним позовних вимог, в той час як відповідач, як суб`єкт владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування правомірності прийняття оскаржуваного рішення з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, не виконав, а тому, беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З відповідача стягуються судові витрати у вигляді сплаченого позивачем судового збору в сумі 2481 грн.

Крім того, позивачем заявлено клопотання про відшкодування витрат на правничу допомогу. Відповідач отримав дане клопотання разом з обгрунтовуючими його документами, що підтверджується доказом відправлення зазначених документів цінним листом 30.10.2022 а також розміщенням їх в Електронному суді, але ніяких зауважень щодо розміру або складу витрат суду не надіслав.

Дослідивши клопотання позивача , суд встановив, що воно підлягає частковому задоволенню.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. За правилами ч. ч. 1, 2 ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

На підтвердження заявлених до стягнення витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, позивач надав до суду: копію договору про надання правової допомоги від 05.10.2022 № 05/10/22; укладеного з адвокатом Пановим В.С. , додаткову угоду №1 до договору про надання правової допомоги, опис робіт , що має виконати адвокат та їх вартість, а саме: ознайомлення та аналіз документів позивача , формування правової позиції (5 годин) 5000 грн., підготовка і подача в суд позовної заяви (2год) 2000 грн., підготовка та подача в суд додаткових доказів (2 години) 2000 грн., участь в судовому засіданні при розгляді справи (1 год) 1000 грн., усього 10000 грн.

Умовами договору передбачено оплата гонорара після ухвалення рішення місцевим судом.

Суд наголошує, що розмір витрат на оплату послуг адвоката є співмірним зі складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони. Враховуючи приписи частини сьомої статті 139 КАС України витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною чи тільки має бути сплачено. Наведений висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 29.10.2020 року у справі №686/5064/20. За наведених обставин, суд дійшов висновку, що клопотання ТОВ ТД"БЕЛТРАНС" про стягнення витрат на правничу допомогу підлягає задоволенню частково, а понесені судові витрати за надання професійної правничої допомоги підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві у розмірі 9000 грн., оскільки справа розглядалась в письмовому провадженні без участі адвоката в судовому засіданні.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 139, 143, 241-246, 255, 257-263, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю ТД "БЕЛТРАНС" задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №18266 від 29 серпня 2022 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким включено Товариство з обмеженою відповідальністю ТД "БЕЛТРАНС" () до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Волинській області (код ЄДРПОУ ВП 44106679) виключити товариство з обмеженою відповідальністю ТД "БЕЛТРАНС" () з переліку ризикових платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головне управління Державної податкової служби у Волинській області (код ЄДРПОУ ВП 44106679) на користь товариства з обмеженою відповідальністю ТД "БЕЛТРАНС" () судові витрати по сплаті судового збору 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят) гривень 00 копійок та 9 000 (дев`ять тисяч) гривень 00 коп. витрат на професійну правничу допомогу.

Рішення, відповідно до ст. 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма часниками справи, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Повний текст рішення складений 21.11.2022.

Суддя В.В.Хом`якова