Справа № 759/6077/22
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2022-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 759/6077/22
У Х В А Л А

22 листопада 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Степанюка А.Г.

За участю секретаря: Шевченко Е.П.

розглянувши у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення та про роз`яснення судового рішення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 21 липня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства Кагарлицької міської ради «Кагарлицька багатопрофільна лікарня» в особі директора Недолько Марії Миколаївни про визнання протиправними дій, зобов`язання вичнити дії,-

У С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Комунального некомерційного підприємства Кагарлицької міської ради «Кагарлицька багатопрофільна лікарня» в особі директора Недолько Марії Миколаївни про визнання протиправними дії відповідача, які полягали у безпідставній та не публічної інформації за неодноразовими запитами позивача; зобов`язати відповідача повторно розглянути запити позивача на отримання публічної інформації від 02.02.2022, 10.02.2022, та 30.04.2022 з урахуванням правової оцінки, наданої судом в цьому рішенні, надати обґрунтовану письмову відповідь з усіх питань не пізніше 5-ти днів, покласти обов`язок на відповідача забезпечити мені доступ до запитуваної позивачем інформації з правом її фіксації на телефон.

Відповідно до ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 21 липня 2022 року відмовлено ОСОБА_1 у відкритті провадження в адміністративній справі за його позовом до Комунального некомерційного підприємства Кагарлицьної міської ради «Кагарлицька багатопрофільна лікарня» в особі директора Недолько Марії Миколаївни про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстнації ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою в якій просить скасувати ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 21.07.2022 року.

Відповідно до постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 жовтня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 21 липня 2022 року без змін.

26.10.2022 та 07.11.2022 ОСОБА_1 подав заяви про роз`яснення та ухвалення додаткового судового рішення в рамках ст. ст. 252, 254 КАС України.

Фактично дані заяви є одинаковими, стосуються одного і того ж питання щодо ухвалення додаткового рішення та роз`яснення окремих питань, які, на думку скаржника, судом не було викладено в прийнятому судовому рішенні та є незрозумілими.

14.11.2022 до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про розгляд заяви про роз`яснення та ухвалення додаткового рішення в загальному порядку з повідомленням (викликом) сторін від повідно до ч.5 ст. 261 КАС України.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до ст. 252 та 254 КАС України розгляд питання про ухвалення додаткового судового рішення та питання щодо роз`яснення судового рішення у разі необхідності може бути розглянуто в судовому засіданні з повідомленнями учасників справи.

Отже, вищезазначені норми закону не зобов`язують суд в обов`язковому порядку розглядати питання щодо ухвалення додаткового судового рішення та щодо роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з викликом сторін. Водночас, законодавець вирішення цього питання поклав на суд за наявності необхідності.

Оскільки в даному випадку судовою колегією не встановлено підстав для розгляду заяв в судовому засіданні з викликом сторін, колегія суддів вважає, що розгляд поданих заяв ОСОБА_1 можлививй в порядку письмового провадження.

Окрім того, колегія суддів зауважує, що в поданому клопотанні про розгляд заяв у судовому засіданні з викликом сторін заявник фактично викладає свої доводи щодо незаконності та необґрунтовості судового рішення, тоді як зазначені доводи не можуть розглядати під час розгляду заяви про ухвалення додаткового рішення та роз`яснення судового рішення.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає за необхідне відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання.

Розглянувши заяви, подані ОСОБА_1 , колегія суддів вважає, що вони не підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Як убачається із поданих ОСОБА_1 заяв, в останніх він просить ухвалити додаткове рішення через залишення поза увагою його клопотання про ухвалення нового судового рішення при вирішенні його справи.

Роз`яснити, чому спір належить до розгляду місцевими загальними судами у порядку цивільного судочинства, позаяк юрисдикція ЦПК не поширюється на правовідносини, пов`язані із доступом до публічної інформації, в яких оскаржуються рішення, дії чи бездіяльність розпорядників публічної інформації, в т.ч. й у разі, якщо такими розпорядниками є не суб`єкти владних повноважень.

Роз`яснити, чому постанова від 18.10.2022 не може бути оскаржена в рамках ст. 328, 353 КАСУ. Роз`яснити, чому повне судове рішення не було проголошено 24.10.2022.

Відповідно до ст. 252 КАС України суд, що ухвалив судове рішення, може за заявою учасника справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:

1) щодо однієї із позовних вимог, з приводу якої досліджувалися докази, чи одного з клопотань не ухвалено рішення;

2) суд, вирішивши питання про право, не визначив способу виконання судового рішення;

3) судом не вирішено питання про судові витрати.

Заяву про ухвалення додаткового судового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання судового рішення.

Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів з дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може розглянути питання ухвалення додаткового судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Про відмову в ухваленні додаткового рішення суд постановляє ухвалу.

Додаткове рішення або ухвала про відмову у прийнятті додаткового рішення можуть бути оскаржені.

Отже, викладені у заяві ОСОБА_1 вимоги щодо підстав для ухвалення судового рішення не відповідають вимогам вищезазначеної норми Кодексу адміністративного судочинства, оскільки суд апеляційної інстанції розглянув апеляційну скаргу останнього та за наслідками її розгляду ухвалив постанову згідно якої відмовив у задоволенні апеляційної скарги, а ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва залишив без змін.

В постанові від 18.10.2022 суд апеляційної інстанції виклав доводи щодо відсутності правових підстав для скасування оскаржуваної ухвали суду першої інстанції та відмовив у задоволенні апеляційної скарги, що свідчить про відсутність підстав для ухваленння нового судового рішення за позовною заявою.

Згідно ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено.

Аналіз ст. 254 КАС України дає підстави для висновку про те, що роз`яснення судового рішення за своєю правовою суттю є одним із способів усунення його недоліків, яке не передбачає виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Незрозумілість судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання. Тобто, це стосується випадків, коли не дотримано вимоги ясності, визначеності такого рішення суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

За загальними нормами права, роз`яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у рішенні є незрозумілим, в чому полягає неясність рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Отже, суть роз`яснення судового рішення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові та невирішені вимоги, він лише має роз`яснити положення постановленого ним рішення, які нечітко або незрозуміло ним сформульовані, що, в свою чергу, позбавляє можливості його виконання. Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю, якщо воно є неясним та незрозумілим як для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання.

Таким чином, є дві умови, за яких роз`яснюється рішення: перша умова - це та, що не можна змінювати його зміст, а друга - якщо воно є незрозумілими для тих, кого зобов`язано його виконувати і орган, який буде його виконувати.

Відтак, роз`яснення рішення - це більш повний, чіткий, ясний, зрозумілий виклад рішення, як правило його резолютивної частини, розуміння та сприйняття яких викликає труднощі, однак шляхом постановлення ухвали про роз`яснення суд не вправі змінювати суть самого рішення.

Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, так як існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Як убачається із заяви ОСОБА_1 його вимоги щодо необхідності роз`яснити рішення стосуються того, чому судом зазначено, що постанова суду не може бути оскаржена та чому повне судове рішення не було проголошено 24.10.2022.

Згідно з з матеріалами справи, судом під час ухвалення постанови помилково було зазначено, що остання не підлягає касаційному оскарженню, а тому суд за власною ініціативою прийняв ухвалу про виправнення описки та зазначив, що постанова може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 30 днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Щодо питання проголошення повного тексту рішення, то судова колегія зазначає, що в повному тексті постанови зазначено, що повний текст рішення виготовлено 18 жовтня 2022 року.

Окрім того, згідно ст. 243 КАС України у виняткових випадках складення постанови у повному обсязі може бути відкладено на строк не більш як десять днів.

У даній справі вступна та резолютивна частини постанови було проголошено 18.10.2022 та повний текст постанови виготовлено також 18.10.2022, що не суперечить вимогам ст. 243 КАС України.

Щодо вимоги про роз`яснення, чому спір належить до розгляду місцевим загальним судам, то в цій частині суд апеляційної інстанції чітко навів свої доводи в постанові, що свідчить про те, що судове рішення є чітким, зрозумілим і додаткового роз`яснення не потребує.

Керуючись ст. ст. 252, 254, 328, 329 КАС України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про роз`яснення та ухвалення додаткового рішення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Степанюк А.Г.