Справа № 320/7783/22
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2022-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про повернення позовної заяви
17 листопада 2022 року Київ № 320/7783/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву адвоката Драгомирової Олени Миколаївни в інтересах ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:
адвокат Драгомирова О.М. в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду з вимогами про визнання протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо невиготовлення та ненадання позивачеві довідки про розмір його грошового забезпечення, станом на 01.01.2021, для перерахунку пенсії та зобов`язання відповідача виготовити та направити ГУ ПФУ у Київській області таку довідку із зазначенням усіх складових грошового забезпечення, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" для проведення перерахунку основного розміру пенсії, станом на 01.01.2021.

Ухвалою суду від 02.09.2022 позовна заява була залишена без руху, позивачу встановлено десятиденний строк з дня одержання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви у спосіб, визначений судом.

З метою повідомлення позивача про залишення позовної заяви без руху та про необхідність усунення її недоліків, на виконання приписів КАС України, ухвала КОАС від 02.09.2022 була направлена судом рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу місця реєстрації позивача, зазначену ним у позовній заяві, а саме: АДРЕСА_1 .

Втім, ухвала суду була повернута органом поштового зв`язку без вручення відповідачу з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Частиною 6 ст. 251 КАС України передбачено, що днем вручення судового рішення є: вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Враховуючи відсутність в матеріалах справи підтверджень наявності порушень оператором поштового зв`язку вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, суд вважає, що у разі, якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто, повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії. Сам лише факт неотримання заявником кореспонденції, якою суд з додержанням вимог процесуального закону надсилав судову кореспонденцію за належною адресою та, яка повернулася в суд у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною не виконання ухвали суду, оскільки зумовлений не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на її адресу.

Суд також звертає увагу на те, що направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення учасника справи належним чином. При цьому, отримання зазначених листів адресатом перебуває поза межами контролю відправника.

Отже, суд належним чином виконав свій обов`язок щодо повідомлення позивача про залишення позовної заяви без руху та необхідність усунення її недоліків у десятиденний строк з дня одержання копії ухвали у спосіб, визначений судом.

Судом також враховано, що відповідно до ч. 2 ст.2 Закону України «Про доступ до судових рішень» судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання, крім ухвал про арешт майна та тимчасовий доступ до речей та документів у кримінальних провадженнях, які підлягають оприлюдненню не раніше дня їх звернення до виконання. Судові рішення також можуть публікуватися в друкованих виданнях із додержанням вимог цього Закону.

За змістом частини 1, 2 статті 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч.1 ст.4 Закону України «Про доступ до судових рішень»).

Позивач не був позбавлений права та можливості ознайомитись з ухвалою КОАС від 02.09.2022 про залишення позову без руху у справі №320/7783/22 у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

При цьому, Європейський суд з прав людини у рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Суд констатує, що у встановлений строк позивачем не усунуто недоліки позовної заяви, вказані в ухвалі КОАС від 02.09.2022, а саме не подано суду позовної заяви у новій редакції, відповідно до кількості учасників справи, із зазначенням у ній: підстави дл звільнення від сплати судового збору; засобів зв`язку позивача (відомі номери телефону); викладення обставин, якими обґрунтовані заявлені вимоги та доказів, якими вони підтверджені, зокрема, але не виключно, коли, ким та на якій підставі позивач був прийнятий на облік як пенсіонер з наданням відповідної довідки про взяття на облік; надання суду розпорядження про призначення пенсійних виплат станом на день взяття на облік як пенсіонера та витягу є Реєстру застрахованих осіб; надання суду доказів проходження військової служби (надання наказів про прийняття на службу та звільнення, копії військового квитка та послужного списку); представлення суду копії довідки про розмір грошового забезпечення на підставі якої було проведено нарахування та виплата пенсії до 2021 року; визначення спірного періоду, за якій необхідно провести перерахунок та виплату пенсії; зазначення загального розміру пенсійних виплат, одержаних позивачем за спірний період у розрізі помісячних виплат з наданням документів, які підтверджують факт одержання вказаних сум; обґрунтування порушення відповідачем прав, свобод та інтересів заявника із розкриттям змісту порушених прав; подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин такого пропуску; подання до суду оригіналу платіжного доручення (квитанції) про сплату судового збору у розмірі 1984,80 грн. за другу позовну вимогу немайнового характеру; надання суду копії договору про надання правової допомоги №б/н від 18.01.2021, як і не подано клопотання про продовження строку на усунення вказаних недоліків.

Пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України встановлено, що позовна заява повертається позивачу, якщо останній не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 15.05.2019 у справі "Молдавська проти України" зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений КАС України.

Згідно з ч. 5 ст. 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відтак, враховуючи, що у встановлений судом строк позивачем не були усунуті недоліки, вказані в ухвалі КОАС, суд дійшов висновку про необхідність повернення позовної заяви.

При цьому, суд звертає увагу заявника, що відповідно до ч. 8 ст.169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 169, 171, 243, 248 КАС України, суд,

у х в а л и в:
позовну заяву адвоката Драгомирової Олени Миколаївни в інтересах ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (ЄДРПОУ НОМЕР_2 ; АДРЕСА_2 ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, - повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали разом з матеріалами позовної заяви надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.