Справа № 140/6113/22
Суддя: Ксензюк Андрій Ярославович
Дата ухвалення: 2022-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2022 року ЛуцькСправа № 140/6113/22

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Ксензюка А.Я.,

розглянувши за правилами спрощеного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «Вік Солюшен» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Вік Солюшен» (далі ПП «Вік Солюшен», позивач) звернулося з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області, відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 16 вересня 2022 року №60716 про внесення ПП «Вік Солюшен» до переліку ризикових платників податку; зобов`язання виключити ПП «Вік Солюшен» з переліку ризикових платників податку.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що підставою віднесення до критерію ризиковості ПП «Вік Солюшен» у рішенні від 17.08.2022 №55363 зазначається, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладних на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Шляхом маніпулювання лімітом в СЕА ПДВ, сформованим за рахунок імпорту транспортних засобів в значних обсягах, подано на реєстрацію податкову накладну на поставку напівпричепа INTER CARS NW із значною націнкою (835%) в адресу АТ «ГОРОДИЩЕ-ПУСТОВАРІВСЬКИЙ БУРЯКОРАДГОСП».

На виконання вимог Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, позивачем на Комісію надано пояснення та документи з яких чітко прослідковується походження товару та підтверджується реалізація товару, який є об`єктом даної господарської операції.

Основним видом діяльності ПП «Вік Солюшен» є КВЕД 45.11 Торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами. Відтак, операція з реалізації транспортного засобу в адресу АТ «ГОРОДИЩЕ-ПУСТОВАРІВСЬКИЙ БУРЯКОРАДГОСП» відповідає видам діяльності. При цьому, жодним нормативно-правовим актом України не передбачено, не встановлено і не обмежено право продавця на встановлення рівня націнки, а тому розмір націнки не свідчить і не може свідчити про порушення ПП «Вік Солюшен» будь-яких норм чинного законодавства, а відтак не може свідчити про ризиковість здійснення такої господарської діяльності і діяльності підприємства загалом.

Проте, відповідач своїм рішенням від 16.09.2022 №60716 підтвердив своє рішення від 17.08.2022 №55363, зазначивши, що надані документи до повідомлення №1 від 08.09.2022 є недостатніми для спростування ризиковості (відсутні технічні паспорти та документи складського обліку).

Позивач наголошує, що відсутність певного документа чи ненадання його контролюючому органу не може бути підставою для відмови в реєстрації податкової накладної, за умови якщо інші документи підтверджують проведення господарської операції. Деякі помилки в документах чи неточності у їх оформленні не є підставою для висновків про відсутність господарської операції, якщо з інших даних випливає, що фактичний рух активів або зміни у власному капіталі чи зобов`язаннях платника податків у зв`язку з його господарською діяльністю мали місце (відбулися).

На думку позивача, такий формалістичний підхід до розгляду питання Комісією не націлений на належне виконання функцій контролюючого органу з метою запобігання та виявлення порушень чинного законодавства з боку платників податків, а лише націлений на здійснення неправомірного тиску на підприємство.

З наведених підстав, ПП «Вік Солюшен» вважає оскаржуване рішення протиправним та таким, що підлягає скасування.

З огляду на вказані підстави просить суд задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 20.09.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за вказаним позовом та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 20.09.2022 заяву ПП «Вік Солюшен» про забезпечення позову задоволено; зупинено дію рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Волинській області №60716 від 16.09.2022 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача із вимогами, викладеними в адміністративному позові, не погодився, вважає їх безпідставними та такими, що не підлягають до задоволення з огляду на наступне.

ПП «Вік Солюшен» перебуває на обліку ГУ ДПС у Волинській області (м.Луцьк). Основний вид діяльності підприємства торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами. Зареєстроване платником ПДВ з 01.05.2021. Засновник, керівник Війтик В.О. Статутний фонд становить 50,0 тис.грн.

Об`єкти оподаткування за формою №20-ОПП: кабінет та автостоянка за адресою: Луцький район, с.Струмівка, вул.Рівненська, 74, 14 одиниць транспортних засобів за адресою: м.Луцьк, вул. Рівненська, 74А.

За результатами щоденного моніторингу встановлено, що ПП «Вік Солюшен» 17.08.2022 подано на реєстрацію податкову накладну на реалізацію INTER CARS NW №SX9NW36KD87CR1006 вартістю 1053,3 тис. грн. в т.ч. ПДВ 175,55 тис. грн, імпортованого 18.07.2022, в адресу АТ «ГОРОДИЩЕ-ПУСТОВАРІВСЬКИЙ БУРЯКОРАДГОСП» (код ЄДРПОУ 385922; ГУ ДПC у Київській області (Володарський район); основний вид діяльності: вирощування зернових культур (крім рису). бобових культур і насіння олійних культур) із значною торговою націнкою - 835%. Проте, згідно аналізу даних ЄРПН та ІКС «Податковий блок» середня торгова націнка реалізованих транспортних засобів для юридичних осіб за період 2021 - 2022 роки становила 147,8%.

Ліміт СЕА ПДВ ПП «Вік Солюшен» сформовано за рахунок імпорту транспортних засобів в значних обсягах, сума ПДВ сплачена митним органам протягом 2021-2022 роках (станом на 17.08.2022) становить 100,3 млн. гривень. Згідно аналізу даних ЄРПН за ІТС «Податковий блок» розрахунковий залишок не реалізованих транспортних засобів станом на 17.08.2022 становить 387 одиниць, що може свідчити про ймовірне не відображення в бухгалтерському обліку імпортованих транспортних засобів, реалізацію в адресу неплатників ПДВ при відсутності реєстрації податкових накладних (службова записка №3355 від 17.08.2022).

На засіданні комісії ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахупків коригування в ЄРПН прийнято рішення №55363 від 17.08.2022 про відповідність платника пододатку критеріям ризиковості платника додатку.

Підстава п.8 Критеріїв ризиковості платника податку «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладних на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Шляхом маніпулювання лімітом в СЕА ПДВ, сформованим за рахунок імпорту транспортних засобів в значних обсягах, подано на реєстрацію податкову накладну на поставку напівпричепа INTER CARS NW із значною націнкою (835%) в адресу АТ «ГОРОДИЩЕ-ПУСТОВАРІВСЬКИЙ БУРЯКОРАДГОСП».

ПП «Вік Солюшен» 08.09.2022 подало Повідомлення №1 про подання інформації та копії документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку з додатками в кількості 16 шт.: платіжне доручення в іноземній-валюті №24, міжнародна ттн, контракт №11/21-AT/VI, інвойс від 12.07.2022, витяг з avtoria, акт приймання-передачі від 16.08.2022 №83/22, договір відповідального зберігання №15/21 від 15.04.2021, ВМД №UA205150, видаткова накладна №1061 від 16.08.2022, довідка, довіреність №68 від 15.08.2021, договір купівлі-продажу транспортного засобу від 12.08.2022 № 83/22, оборотно-сальдова відомість по рахунку 361 за 3 кв. 2022, платіжне доручення №11475 від 16.08.2022, пояснення, рахунок на оплату №100 від 12.08.2022.

16.09.2022 з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 08.09.2022 №1 прийнято рішення №60716 «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома, у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених па контролюючі органи завдань і функцій, що 21- податковій накладній/розрахунку коригування. Шляхом маніпулювання лімітом в СЕА ПДВ, сформованим за рахунок імпорту транспортних засобів в значних обсягах, подано на реєстрацію податкову накладну па поставку напівпричепа INTER CARS NW зі значною націнкою (835%) в адресу АТ «ГОРОДИЩЕ-ПУСТОВАРІВСЬКИЙ БУРЯКОРАДГОСП».

Надані до Повідомлення № 1 від 08.09.2022 документи є недостатніми для спростування ризиковості (відсутні технічні паспорти на транспортні засоби та документи складського обліку)».

Відтак, позивачем не надано належних доказів, які б спростували наявну у контролюючого органу податкову інформацію в базах ДПС, в зв`язку з чим, рішення Комісії про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку є законними та обґрунтованими.

Представник відповідача зазначає, що здійснення моніторингу щодо відповідності/невідповідноеті платників податку критеріям ризиковості платника податку є превентивним - заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства.

Віднесення особи до платників, які-відповідають критеріям ризиковості, є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків.

Крім того, позовна вимога щодо виключення платника податків із переліку ризикових, є неправомірна, так як суд в даному випадку перебирає функцію органу ДПС щодо зібрання, опрацювання та контролю за своєчасністю та дост овірністю сплатою коштів до бюджету.

З наведених просить в задоволенні позовних вимог ПП «Вік Солюшен» відмовити.

У відповіді на відзив позивач з доводами відзиву не погодився з підстав, викладених у позовній заяві. Додатково зазначає, що відповідачем у відзиві неодноразово наголошувалось про надання позивачем не достатнього пакету документів для спростування ризиковості та підтвердження здійснення операції. Проте, ні у рішенні, ні у відзиві, жодним чином не наведено достатніх і допустимих доказів та обґрунтування на підтвердження неможливості встановити реальність господарської операції, що стала підставою для віднесення товариства до ризикових, на основі наданих документів на Комісію. Також відзив не містить жодного спростування аргументів адміністративного позову, наведених позивачем. Це свідчить про відсутність таких, що дає право вважати неправомірними дії контролюючого органу по не виключенню позивача з переліку ризикових. Те ж саме стосується і твердження про не надання доказів та документального підтвердження спростування ризиковості, та недостатності наданих документів для висновку спростування податкової інформації, наявної у базах ДПС.

При цьому, позивач звертає увагу, що законодавством не встановленого вичерпного переліку документів, що надаються платником на комісію, а лише наведено орієнтовний перелік типових документів, які можуть бути додані до відповідних пояснень, що не тягне за собою безумовності надання всіх цих документів і лише цих документів. Крім того, як вказує позивач, відповідачем не наведено конкретного переліку документів з посиланням на зв`язок відсутності таких документів з ризиковість діяльності загалом та неможливістю встановити реальність конкретної операції.

Крім того, звертає увагу, що до відзиву податковим органом долучено лише службову записку не надано доказу розгляду Комісією даної службової записки та повідомлення від 08.09.2022 та документів та результатів таких розглядів.

У запереченнях на відповідь на відзив представник відповідача підтримує свою позицію, викладену у відзиві на позовну заяву та вказує, що у протоколі засідання комісії від 17.08.2022 №92 зазначено про розгляду службового листа №3355/03-20-18-01-04 від 17.08.2022, а у протоколі від 16.09.2022 про розгляд пакету документів наданих ПП згідно повідомлення №1 від 08.09.2022 та дійшли висновку, що наявна інформація є недостатньою для спростування ризиковості здійснення операцій.

Крім того, учасники справи не зверталися із клопотаннями про розгляд справи в судовому засіданні, оформленими відповідно до вимог статті 167 КАС України. Суд звертає увагу, що за змістом статті 162 КАС України у відзиві на позовну заяву відповідач викладає виключно заперечення проти позову, відзив не може містити будь-яких заяв чи клопотань, оскільки заяви та клопотання учасники справи подають окремо у письмовій формі із зазначенням підстав та з дотриманням інших вимог статті 167 КАС України. Отже, заявлене у відзиві на позовну заяву клопотання про розгляд справи за участю представника відповідача не підлягало вирішенню судом по суті.

Сторони скористались своїм правом на подання до суду заяв по суті справи, в яких письмово виклали свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору, а тому суд вважає можливим розглянути справу за наявними у справі матеріалами.

Враховуючи вимоги статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з огляду на таке.

Суд встановив, що ПП «Вік Солюшен» зареєстроване як юридична особа 25.03.2021. Основний вид діяльності торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами (код за КВЕД 45.11).

17.08.2022 Комісією ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення №55363 про відповідність платника податків ПП «Вік Солюшен» п.8 Критеріїв ризикованості платника податку прийнято рішення. Підставою для прийняття вказаного рішення слугувала наявна у контролюючих органах податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладних на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Шляхом маніпулювання лімітом в СЕА ПДВ, сформованим за рахунок імпорту транспортних засобів в значних обсягах, подано на реєстрацію податкову накладну на поставку напівпричепа INTER CARS NW із значною націнкою (835%) в адресу АТ «ГОРОДИЩЕ-ПУСТОВАРІВСЬКИЙ БУРЯКОРАДГОСП».

З метою виключення з переліку ризикових позивач подав до контролюючого органу пояснення від 08.09.2022 щодо невідповідності платника податків критеріям ризиковості разом з додатками в кількості 16 шт.: платіжне доручення в іноземній-валюті №24, міжнародна ттн від 12.07.2022, контракт №11/21-AT/VI від 23.07.2021, інвойс від 12.07.2022, витяг з avtoria, акт приймання-передачі від 16.08.2022 №83/22, договір відповідального зберігання №15/21 від 15.04.2021, ВМД №UA205150, видаткова накладна №1061 від 16.08.2022, довідка з банку на підтвердження оплати, довіреність №68 від 15.08.2021, договір купівлі-продажу транспортного засобу від 12.08.2022 № 83/22, оборотно-сальдова відомість по рахунку 361 за 3 кв. 2022, платіжне доручення №11475 від 16.08.2022, пояснення, рахунок на оплату №100 від 12.08.2022.

16.09.2022 Комісією ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на підставі пункту 8 Критеріїв ризикованості платника податку прийнято рішення за №60716 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника (у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладних на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Шляхом маніпулювання лімітом в СЕА ПДВ, сформованим за рахунок імпорту транспортних засобів в значних обсягах, подано на реєстрацію податкову накладну на поставку напівпричепа INTER CARS NW із значною націнкою (835%) в адресу АТ «ГОРОДИЩЕ-ПУСТОВАРІВСЬКИЙ БУРЯКОРАДГОСП». Надані до повідомлення №1 від 08.09.2022 документи є недостатніми для спростування ризиковості (відсутні технічні паспорти на транспортні засоби та документи складського обліку).

Не погоджуючи із вказаним рішення, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Відповідно до підпунктів 16.1.2, 16.1.3 пункт 16.1 статті 16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з абзацами 1, 10 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі Порядок №1165).

Відповідно до пункту 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації;

критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик;

ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту а або б пункту 185.1 статті 185, підпункту а або б пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Відповідно до пункту 3 Порядку №1165 податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі - ознаки безумовної реєстрації).

Згідно з пунктом 4 Порядку № 1165, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку №1165 встановлено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Так, додатком 1 до Порядку №1165 установлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з пунктом 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пунктів 25, 26 Порядку № 1165 Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення (абзац 8 пункту 40 Порядку 1165).

Матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років (пункт 43 Порядку № 1165).

Аналізуючи вищевикладене, суд зазначає, що положеннями Порядку №1165 передбачено певний алгоритм дій контролюючого органу, за результатом виконання якого ним може бути прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Право комісії регіонального рівня щодо розгляду питання про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку самостійно ініціювати процедуру розгляду вказаного питання лише з підстав наявності податкової інформації Порядком №1165 не передбачено.

При цьому відповідно до пункту 6 Порядку №1165 виявлення обставин та/або отримання інформації може бути самостійною підставою тільки для розгляду комісією регіонального рівня питання виключення платника податку з переліку платників, а не щодо включення його до такого переліку.

Як слідує з матеріалів справи, 17.08.2022 Комісією ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення №55363 про відповідність платника податків ПП «Вік Солюшен» п.8 Критеріїв ризикованості платника податку прийнято рішення. Підставою для прийняття вказаного рішення слугувала наявна у контролюючих органах податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладних на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Шляхом маніпулювання лімітом в СЕА ПДВ, сформованим за рахунок імпорту транспортних засобів в значних обсягах, подано на реєстрацію податкову накладну на поставку напівпричепа INTER CARS NW із значною націнкою (835%) в адресу АТ «ГОРОДИЩЕ-ПУСТОВАРІВСЬКИЙ БУРЯКОРАДГОСП».

Водночас ПП «Вік Солюшен» з метою виключення його з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, подало контролюючому органу відповідні пояснення від 08.09.2022 з документами, які не були враховані комісією, внаслідок чого прийнято рішення від 16.09.2022 №60716 про відповідність платника податків п.8 Критеріїв ризиковості з вказівкою на те, що надані документи до повідомлення від 08.09.2022 є недостатніми для спростування ризиковості (відсутні технічні паспорти на транспортні засоби та документи складського обліку).

Однак суд зауважує, що сама собою наявність або відсутність окремих документів, а так само помилки у їх оформленні не може бути безумовною підставою для віднесення платника податків до відповідного критерію ризиковості, якщо інші надані документи підтверджують факт постачання.

Суд зазначає, що контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС.

Здійснюючи такий моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням Податкового кодексу України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Отже, комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Як вбачається з оскаржуваного рішення, підставами для віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку зазначено маніпулювання лімітом в СЕА ПДВ, сформованим за рахунок імпорту транспортних засобів у значних обсягах, подано на реєстрацію податкову накладну на поставку напівпричепа INTER CARS NW із значною націнкою (835%) в адресу АТ «ГОРОДИЩЕ-ПУСТОВАРІВСЬКИЙ БУРЯКОРАДГОСП».

Однак, жодних доказів на підтвердження обставин маніпулювання лімітом в СЕА ПДВ, сформованим за рахунок імпорту транспортних засобів у значних обсягах, зазначених у даному рішенні, представником відповідача до відзиву не подано. Посилання податкового органу на подання на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної на поставку напівпричепа INTER CARS NW із значною націнкою (835%) в адресу АТ «ГОРОДИЩЕ-ПУСТОВАРІВСЬКИЙ БУРЯКОРАДГОСП», як на підставу для віднесення позивача до ризикових платників податків є таким, що не узгоджується із принципом свободи здійснення господарської діяльності платником податків, а також жодним чином не свідчить про факт порушення позивачем будь-якої норми податкового законодавства.

Як зазначено у статті 42 Господарського кодексу України (далі ГК України), підприємництво - це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку.

Підприємці мають право без обмежень самостійно здійснювати будь-яку підприємницьку діяльність, яку не заборонено законом (ч. 1 ст. 43 ГК. України).

Статтею 44 ГК України визначено принципи підприємницької діяльності, згідно з якою підприємництво здійснюється на основі:

вільного вибору підприємцем видів підприємницької діяльності;

самостійного формування підприємцем програми діяльності, вибору постачальників і споживачів продукції, що виробляється, залучення матеріально-технічних, фінансових та інших видів ресурсів, використання яких не обмежено законом, встановлення цін на продукцію та послуги відповідно до закону;

вільного найму підприємцем працівників;

комерційного розрахунку та власного комерційного ризику;

вільного розпорядження прибутком, що залишається у підприємця після сплати податків, зборів та інших платежів, передбачених законом;

самостійного здійснення підприємцем зовнішньоекономічної діяльності, використання підприємцем належної йому частки валютної виручки на свій розсуд.

Отже, з наведеного слідує, що суб`єкт господарювання вільний у виборі встановлення розміру торгової націнки з метою одержання прибутку. При цьому, правочин щодо поставки напівпричепа INTER CARS NW із націнкою (835%) в адресу АТ «ГОРОДИЩЕ-ПУСТОВАРІВСЬКИЙ БУРЯКОРАДГОСП» не визнаний недійсним.

Суд зауважує, що оскаржуване рішення не містить встановлених обставин, які б свідчили про невиконання позивачем чи його контрагентами договірних зобов`язань за господарськими операціями або встановлення обставин, які б свідчили про неправдивість чи ризиковість господарських операцій між позивачем та його контрагентом, які є реальними та встановленими у документованому порядку.

Однак суд зауважує, що відсутність технічних паспортів на транспортні засоби та документів складського обліку не може бути безумовною підставою для віднесення платника податків до відповідного критерію ризиковості, якщо інші надані документи підтверджують факт постачання.

В матеріалах справи наявні первинні документи (договір купівлі-продажу транспортного засобу №83/22 від 12.08.2022, акт прийняття-передачі від 16.08.2022 №83/22, видаткова накладна від 16.08.2022 №1061, довіреність від 15.08.2022№68, рахунок на оплату від 12.08.2022№ 100, платіжне доручення від 16.08.2022 №11475, оборотно-сальдова відомість по рахунку 363 за 3 квартал 2022 року), які оформлені позивачем в рамках господарських відносин із контрагентом АТ «ГОРОДИЩЕ-ПУСТОВАРІВСЬКИЙ БУРЯКОРАДГОСП», копії яких надані разом із поясненнями для прийняття рішення, та які складені у відповідності до вимог законодавства та є первинними документами, що засвідчують факт реального виконання позивачем та його контрагентом господарських зобов`язань.

Тобто податковим органом не встановлено конкретних фактичних обставин, що впливають на визначення ризиків; змісту та характеру ймовірних порушень; а також приписів податкового законодавства, ризик порушення яких існує в досліджуваній господарській операції позивача.

Комісія ГУ ДПС Волинській області прийшла до висновків про відповідність ПП «Вік Солюшен» критеріям ризиковості на підставі загальних формулювань не підкріплених жодними фактичними та юридичними чинниками, що мають значення для прийняття оскаржуваного у справі рішення, а отже необґрунтовано.

Суд звертає увагу, що згідно пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, контролюючий орган повинен мати наявну податкову інформацію, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на нього завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення саме господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Однак відповідач зобов`язаний довести ризиковість такої господарської операції за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що рішення комісії не містить мотивів та обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. Крім того, незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 05.01.2021 по справі 640/11321/20.

Крім того, суд звертає увагу про те, що при розгляді питання виключення платника податку з переліку платників на підставі поданої інформації та копій документів контролюючий орган не може здійснювати повний аналіз господарської операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами ПК України.

Суд також звертає увагу на те, що оскаржуване рішення є підставою для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних і це створює перешкоди в здійсненні господарських операцій. Наявність запису в базах даних ДПС України про ПП «Вік Солюшен» як ризикове підприємство порушує права та охоронювані законом інтереси платника, оскільки не дозволяє виконувати покладений на останнього обов`язок щодо реєстрації податкових накладних, що, у свою чергу, фактично позбавляє можливості позивача належним чином проводити свою господарську діяльність.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства.

Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18.02.2020 по справі №360/1776/19.

При цьому суд враховує, що прийняття контролюючим органом рішення про присвоєння особі ознаки ризикового платника податків змінює правовий режим реєстрації податкових накладних в Реєстрі, з абсолютною невідворотністю призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в Реєстрі.

Отже, оскаржуване рішення саме по собі значно погіршує правове становище платника податків, покладаючи на платника додатковий тягар у наданні пояснень і документів у виправдання правомірності реєстрації податкової накладної до Комісії регіонального рівня. Окрім того, прийняття такого рішення суб`єктом владних повноважень впливає на ділову та господарську репутацію позивача, адже контрагенти позивача будучи обізнаними про віднесення позивача до переліку ризикованих платників уникатимуть господарських правовідносин з таким платником, що значно може відобразитися на фінансово економічному стані платника.

Право на оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку №1165), а саме Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Таким чином, законом прямо передбачено право платника податків на оскарження у судовому порядку рішення податкового органу про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 16.12.2020 року по справі № 340/474/20.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Волинській області про відповідність платника податку на додану вартість ПП «Вік Солюшен» критеріям ризиковості платника податку від 16.09.2022 № 60716 є протиправним та підлягає скасуванню.

Положеннями пункту 6 Порядку № 1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

За таких обставин, зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права. Крім цього, застосування такого способу захисту є гарантією того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений. Тому позовні вимоги у зазначеній частині також підлягають задоволенню.

Відповідно до часини першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Під час судового розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів належними засобами доказування правомірність та обґрунтованість оскаржуваного рішення, а тому позовні вимоги підлягають до задоволення повністю.

Відповідно до вимог статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області на користь позивача слід стягнути судовий збір в сумі 2481,00 грн, сплачений відповідно до платіжного доручення від 19.09.2022 №ПН9079.

Щодо відшкодування за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрат на професійну правничу допомогу гонорару в розмірі 2 500,00 грн. суд зазначає наступне.

За правилами частин першої, другої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Відповідно до частин п`ятої - сьомої статті 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно із частиною дев`ятою статті 139 КАС України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Позивач на підтвердження витрат на правничу допомогу подав копію договору про надання правової допомоги від 19.09.2022 №19/09-22 та детального опису робіт (наданих послуг).

З вказаного документів слідує, що за надання комплексу юридичних послуг, передбачених підпунктами 1.2.1-1.2.4 Договору замовник сплачує об`єднанню гонорар у фіксованому розмірі 2500,00 грн.

Представник відповідача у відзиві на позовну заяву заявила клопотання про зменшення витрат на правничу допомогу.

Суд виходить з того, що відшкодуванню підлягають витрати незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною чи тільки має бути сплачено.

В той же час, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо (вказані висновки щодо застосування норм права викладені у постанові Верховного Суду від 14.11.2019 у справі №826/7375/18).

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.05.2020 у справі №904/4507/18 сформовано правову позицію, згідно з якою не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом, зокрема у випадку укладення ними договору, що передбачає сплату адвокату «гонорару успіху», у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність.

На думку суду, виходячи із критеріїв, визначених частинами третьою, п`ятою статті 134, частиною дев`ятою статті 139 КАС України (зокрема, складність справи, яку розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження; час, який об`єктивно необхідно було витратити на підготовку позовної заяви, зважаючи на сталу судову практику у справах цієї категорії; обсяг наданих адвокатом послуг), враховуючи подане клопотання про зменшення витрат на правничу допомогу, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрати на правничу допомогу у розмірі 1000,00 грн.

Отже, на користь позивача підлягають до стягнення судові витрати з ГУ ДПС у Волинській області в загальному розмірі 3481,00 грн (з них: судовий збір в сумі 2 481,00 грн, витрати на професійну правничу допомогу в сумі 1000,00 грн).

Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Податкового кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Приватного підприємства «Вік Солюшен» (43020, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Рівненська, 76А, ) до Головного управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, будинок 4, код ЄДРПОУ ВП 44106679) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 16 вересня 2022 року №60716 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Волинській області виключити Приватне підприємство «Вік Солюшен» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області на користь Приватного підприємства «Вік Солюшен» судові витрати в розмірі 3481,00 грн (три тисячі чотириста вісімдесят одна грн 00 коп).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.Я. Ксензюк