Справа № 120/7117/22
Суддя: Богоніс Михайло Богданович
Дата ухвалення: 2022-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

18 листопада 2022 р. Справа № 120/7117/22

Вінницький окружний адміністративний суд у складі судді Богоноса М.Б., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання про розгляд в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії

УСТАНОВИВ

У Вінницький окружний адміністративний суд надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області.

Ухвалою від 21.10.2022 відкрито провадження у адміністративний справі та вирішено її розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

10.11.2022 від представника Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні із повідомленням (викликом сторін).

Представник відповідача мотивує клопотання тим, що вирішення спірних правовідносин, має важливе значення для відповідача та вимагає повного та всебічного встановлення обставин справи. Також відповідач має бажання надати усні пояснення по суті спору та надати додаткові пояснення та докази по справі. Наведені обставини, на думку заявника, зумовлюють необхідність у розгляді справи у судовому засіданні.

Розглянувши клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення, виходячи з наступних мотивів.

Згідно ч. 1, 2 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Пунктом 10 ч. 6 ст. 12 КАС України передбачено, що справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Переданий позивачкою на розгляд суду спір не належить до числа тих, що не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження (ч. 4 ст. 12 та ч. 4 ст. 257 КАС України).

За загальним правилом, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (ч. 5-6 ст. 262 КАС України).

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відтак, при вирішенні клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, доводи особи яка заявляє заяву є важливими, однак не мають визначального значення. Натомість вирішальним є те, чи має суд можливість із урахуванням характеру спірних правовідносин та предмету доказування надати оцінку важливим аргументам учасників справи та прийняти рішення, що у повній мірі відповідало б критеріям законності та обґрунтованості.

Згідно ч. 2 ст. 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, що входять у предмет доказування встановлюються визначеними ч. 2 ст. 72 КАС України засобами доказування. До них належать: 1) письмові, речові і електронні докази; 2) висновки експертів; 3) показання свідків.

Тому, навіть у випадку розгляду справи без проведення судового засідання та без повідомлення сторін, учасники справи не позбавлені можливості подавати докази у порядку та строки встановлені процесуальним законом, висловлювати свою позицію письмово у передбачених ст. 159 КАС України заявах по суті справи та наводити свої міркування щодо доводів процесуальних опонентів.

Суд враховує, що ухвалою від 21.10.2022 сторонам встановлено достатній строк для подання заяв по суті справи (відзиву, відповіді на відзив, заперечення), що надає кожній із сторін рівні можливості навести свої пояснення, міркування та аргументи, подати докази з метою доведення їх переконливості, а також висловити власну точку зору щодо позиції процесуального опонента.

Сторона відповідача вправі викласти свої доводи щодо позову у відзиві на позовну заяву, а тому бажання надати усні пояснення не є визначальним при вирішенні процесуального питання про форму провадження у якому підлягає розгляду справа.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР (далі - Конвенція) вказує на те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Ахnе v. Germany", заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року "Varela Assalino contre le Portugal", заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

Відтак, наведені у клопотанні від 10.11.2022 аргументи не вказують на існування підстав для продовження розгляду цієї справи у судовому засіданні. Тому, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника відповідача.

Керуючись ст. 248, 256, 262 КАС України, суд

УХВАЛИВ

У задоволенні клопотання представника Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області про розгляд справи № 120/7117/22 в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Богоніс Михайло Богданович