Справа № 560/8281/22
Суддя: Козачок І.С.
Дата ухвалення: 2022-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/8281/22
УХВАЛА

21 листопада 2022 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Козачок І.С. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України, в якому відповідач просить залишити позовні вимоги без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду в частині вимог, які стосуються виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, в частині виплати компенсації за не отримане речове майно.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби. Відповідно до пункту 17 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України публічною службою є, зокрема, військова служба.

Спірні правовідносини виникли у зв`язку з невиплатою позивачу у день звільнення з військової служби у тому числі грошової компенсації вартості речового майна, яким він не був забезпечений під час проходження військової служби. Таким чином, за характером спірних правовідносин і їх суб`єктним складом цей спір є публічно-правовим спором з приводу проходження і звільнення з публічної служби, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Включення грошової компенсації вартості за неотримане речове майно до складу належних звільненому військовослужбовцю сум у розумінні приписів статті 116 Кодексу законів про працю України та необхідність застосування передбаченої статтею 117 Кодексу законів про працю України відповідальності в разі невиплати такої компенсації на день виключення особи зі списків особового складу військової частини підтверджено сталою судовою практикою розгляду цієї категорії адміністративних справ (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2020 року (справа № 821/1083/17), постанова Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду від 30 листопада 2020 року (справа № 480/3105/19).

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відтак, строки звернення до суду в порядку адміністративного судочинства визначені у статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України і частина п`ята цієї статті, яка передбачає місячний строк звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, є спеціальною нормою щодо частини другої цієї статті з установленим у ній загальним строком у шість місяців.

Зазначена позиція висловлена у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду від 11 лютого 2021 (справа № 240/532/20).

У даній категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

Крім того, компенсація вартості речового майна не включається в структуру заробітної плати, тому щодо вимог, які стосуються цієї виплати, не застосовуються положення щодо необмеженого строку звернення до суду.

Як вбачається зі змісту довідки Військової частини НОМЕР_1 від 06.09.2022 № 540/720, компенсація за недоотримане речове майно була виплачена ОСОБА_1 16.07.2020, що також підтверджує і сам позивач у позові. Як видно зі змісту позову, після отримання вказаної компенсації за недоотримане речове майно, позивач не звертався протягом встановлених КАС України строків до суду з відповідними вимогами щодо виплати середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок. Також не надані докази звернення у цей період до відповідача щодо самостійної виплати цих коштів.

Натомість, зі змісту рішення у справі № 560/16972/21 від 11.02.2022 вбачається, що судом визнано протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 , що полягає у ненарахуванні та невиплаті ОСОБА_1 середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 04.07.2020 по 27.10.2021, стягнуто з військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку з грошового забезпечення при звільненні за період з 04.07.2020 по 27.10.2021 в розмірі 4798,49 грн. з урахуванням обов`язкових платежів та виплат.

Як видно зі змісту цього рішення, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні повинен був бути виплачений позивачу у зв`язку з несвоєчасною виплатою індексації грошового забезпечення за вказаний період. Разом з тим, у цьому рішенні не йдеться про компенсацію за неотримане речове майно.

Таким чином, позивач пропустив строк звернення до суду з вимогами, які стосуються виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку по виплаті компенсації за неотримане речове майно.

У той же час, з`ясування того, чи є поважні причини пропуску такого строку, має значення при вирішенні питання про те, чи може судом братись сума вказаної виплати у розрахунок під час визначення розміру середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатись поважною, якщо вона відповідає таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21 липня 2020 року по справі № 826/3794/17.

За таких обставин, позовну заяву необхідно залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.

Недоліки необхідно усунути шляхом надання до суду належним чином обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду в частині вимог, які стосуються виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, в частині виплати компенсації за неотримане речове майно, та належних доказів поважності причин пропуску такого строку, тобто причин невикористання свого права на судовий захист починаючи з 17 липня 2020 року ( з дня наступного після виплати) по дату звернення до суду з цим позовом у 2022 році.

Керуючись частиною 13 статті 171, статтею 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя І.С. Козачок