Справа № 380/14370/22
Суддя: Кравців Олег Романович
Дата ухвалення: 2022-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2022 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кравціва О.Р. розглянув в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін та проведення судового засідання, за наявними матеріалами (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Деснянського районного суду м. Києва, про визнання протиправною відмови, зобов`язання вчинити дії.

Суть справи.

До Львівського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовом до Деснянського районного суду м. Києва (далі - відповідач), у якому просить:

- визнати протиправною відмову Деснянського районного суду міста Києва у наданні на запит позивача про доступ до публічної інформації від 04.09.2022 електронних копій рішення та протоколу загальних зборів суддів Деснянського районного суду м. Києва від 23.01.2014;

- зобов`язати Деснянський районний суд міста Києва надати у відповідь на запит позивача від 04.09.2022 електронні копії рішення та протоколу загальних зборів суддів Деснянського районного суду м. Києва від 23.01.2014.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач всупереч законодавству та сталій судовій практиці, у т.ч. Верховного Суду, спершу помилково відніс запитувану інформацію до службової, а потім надав лише частину такої інформації. Позивач вважає, що запитувана інформація не є інформацією з обмеженим доступом. Відповідач не застосував трьох складового тесту для обмеження публічної інформації. Часткове надання інформації не є належною відповіддю на запит. Відповідачем порушено строки надання відповіді на запит.

Ухвалою суду від 18.10.2022 відкрито спрощене позовне провадження у справі.

Відповідач відзиву на позов у встановлений строк не подав. Про розгляд справи повідомлений належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи чи іншого змісту не подав.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 6 ст. 162 КАС України).

Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі (ч. 2 ст. 262 КАС України).

Суд на підставі позовної заяви, а також долучених письмових доказів, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва 21.07.2020 з електронним запитом на доступ до публічної інформації такого змісту: «Рішенням загальних зборів Деснянського районного суду м. Києва від 23.01.2014 визначено спеціалізацію окремих суддів Деснянського районного суду м. Києва. Враховуючи наведене прошу надати мені електронну копію Рішення загальних зборів Деснянського районного суду м. Києва від 23.01.2014». Вказану інформацію просив надіслати в електронній формі на адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 /арк.спр. 5/.

У відповідь на запит Деснянський районний суд м. Києва листом від 27.07.2022 вих.№6/19/2022 повідомив, що відповідно до переліку відомостей, що становлять службову інформацію, та які можуть міститися в документах з організації діяльності місцевих та апеляційних судів затвердженого наказом Державної судової адміністрації України № 138 від 23.10.2012 та наказу голови Деснянського районного суду м. Києва № 19-од від 30.10.2016, рішення зборів суддів є документами, що становлять службову інформацію та не підлягають наданню на запити фізичних або юридичних осіб /арк.спр.7/.

ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва 04.09.2022 з повторним запитом. Запитувана інформація: «Рішенням загальних зборів Деснянського районного суду м. Києва від 23.01.2014 визначено спеціалізацію окремих суддів Деснянського районного суду м. Києва». Повторно просив електронну копію рішення та протоколу загальних зборів Деснянського районного суду м. Києва від 23.01.2014. Вказану інформацію надіслати в електронній формі на адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 /арк.спр. 6/.

У відповідь на запит Деснянський районний суд м. Києва листом від 09.09.2022 вих.№ 6/26/2022 повідомив, що рішенням зборів Деснянського районного суду м. Києва від 24.01.2014 прийнято рішення щодо визначення додатково у Деснянського районного суду міста Києва слідчими суддями: суддю Бабко В.В., суддю Бушу Н.Д., суддю Галась І.А., суддю Грегуля О.В., суддю Журавську О.В., суддю Зотько Т.А., суддю Клочко І.В., суддю Лісовську О.В., суддю Мальченко О.В., суддю Панченко О.М., суддю Петріщеву І.В., суддю Саламон О.Б., суддю Скрипку ЛО.І., суддю Смирнову Є.П., суддю Сенюту О.В., суддю Таран Н.Г., суддю Шевчука О.П., суддю Ярошенка С.В. /арк.спр. 8/

Вважаючи надання інформації у такій формі відмовою у наданні відповіді на запит та порушенням своїх прав на інформацію, позивач звернувся за їх захистом до суду.

Розглядаючи справу суд керується таким.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Серед основних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до пункту 4 частини 3 статті 2 КАС України є змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 40 Конституції України передбачене право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Законом України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 № 2939-VI (далі - Закон № 2939-VI) (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначено порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом, та інформації, що становить суспільний інтерес.

Згідно зі статтею 1 Закону № 2939-VI публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом. Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 3 Закону № 2939-VI встановлено, що право на доступ до публічної інформації гарантується, зокрема, обов`язком розпорядників інформації надавати та оприлюднювати інформацію, крім випадків, передбачених законом (пункт 1); визначенням розпорядником інформації спеціальних структурних підрозділів або посадових осіб, які організовують у встановленому порядку доступ до публічної інформації, якою він володіє (пункт 2); юридичною відповідальністю за порушення законодавства про доступ до публічної інформації (пункт 6).

Доступ до інформації забезпечується, серед іншого, шляхом надання інформації за запитами на інформацію (пункт 2 статті 5 Закону № 2939-VI).

Згідно з частиною 1 статті 6 Закону № 2939-VІ інформацією з обмеженим доступом є: 1) конфіденційна інформація; 2) таємна інформація; 3) службова інформація.

За правилами встановленими статтею 9 Закону № 2939-VІ до службової може належати така інформація: 1) що міститься в документах суб`єктів владних повноважень, які становлять внутрівідомчу службову кореспонденцію, доповідні записки, рекомендації, якщо вони пов`язані з розробкою напряму діяльності установи або здійсненням контрольних, наглядових функцій органами державної влади, процесом прийняття рішень і передують публічному обговоренню та/або прийняттю рішень; 2) зібрана в процесі оперативно-розшукової, контррозвідувальної діяльності, у сфері оборони країни, яку не віднесено до державної таємниці (частина 1).

Документам, що містять інформацію, яка становить службову інформацію, присвоюється гриф "для службового користування". Доступ до таких документів надається відповідно до частини 2 статті 6 цього Закону (частина 2).

Перелік відомостей, що становлять службову інформацію, який складається органами державної влади, органами місцевого самоврядування, іншими суб`єктами владних повноважень, у тому числі на виконання делегованих повноважень, не може бути обмеженим у доступі (частина 3).

Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу (частина 1). В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (частина 2).

З доказів у справі судом встановлено, що спочатку відповідач відмовив у наданні інформації, оскільки запитувані документи становлять службову інформацію та не підлягають наданню на запити фізичних або юридичних осіб, а надалі часткова надав інформацію (список суддів, які рішенням зборів Деснянського районного суду м. Києва від 24.01.2014 визначені додатково слідчими суддями), не долучивши до відповіді запитуваних рішень та протоколу зборів суддів /арк.спр. 7, 8/.

Відмовляючи у наданні інформації відповідач послався на Типовий перелік відомостей, що становлять службову інформацію та які можуть міститися в документах з організації діяльності місцевих та апеляційних судів, затверджений наказом Державної судової адміністрації № 138 від 23.10.2012 (далі - Типовий перелік).

Відповідно до пункту 10 Типового переліку до такого відносяться відомості, що можуть міститися в документах суду, зокрема: щодо організації та діяльності органів суддівського самоврядування з питань внутрішньої діяльності суду (протоколи зборів суддів; протоколи оперативних нарад тощо).

З цього приводу слід зауважити, що обмеження доступу до інформації, згідно з частиною 2 статті 6 Закону № 2939-VІ здійснюється відповідно до закону при дотриманні сукупності таких вимог: 1) виключно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи кримінальним правопорушенням, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя; 2) розголошення інформації може завдати істотної шкоди цим інтересам; 3) шкода від оприлюднення такої інформації переважає суспільний інтерес в її отриманні.

З позиції суду, розпорядник інформації повинен не просто послатися на трискладовий тест, а й застосувати його і обґрунтувати наявність підстав обмеження інформації в доступі. Належність запитуваної інформації до службової на підставі статті 9 Закону № 2939-VI не є безумовною підставою для обмеження доступу до неї. Іншими словами, відповідність інформації пункту 1 частини 1 статті 9 Закону №2939-VI не створює обов`язку віднесення цієї інформації до службової, а лише можливість такого віднесення.

Подібна правова позиція висловлена у постанові Великою Палатою Верховного Суду від 24.01.2019 у справі № 9901/510/18.

Згідно з пунктом 3 частини 4 статті 22 Закону №2939-VI відмова у задоволенні запиту на інформацію має бути мотивованою.

Судом з`ясовано, що у даному випадку розпорядник трискладового тесту не провів, мети обмеження доступу до інформації не обґрунтував.

Водночас позивач пояснив, що найбільше його цікавила мотивація визначення слідчими суддями певних суддів та присутні на цьому засіданні, а не перелік слідчих суддів. Причиною подання такого запиту є загальновідомий факт, що у момент проведення загальних зборів цього суду у м. Києві і по всій країні відбувалася Революція Гідності. Тому, така інформація може мати значний суспільний інтерес, а ненадання її може свідчити про приховування значимої інформації /арк.спр. 3/.

Через призму з`ясованих обставин, суд зважає на надання часткової відповіді на запит позивача у формі листа, у якому перелічено суддів слідчих, однак не може вважати таку інформацію належним наданням відповіді на запит.

Частиною 2 статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Обставини справи свідчать, що відповідних критеріїв відповідачем не дотримано. Тому, відмова у доступі до запитаної інформації є необґрунтованою.

Згідно зі статтею 245 КАС України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково (частина 1). У разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії (пункт 4 частини 2).

Оскільки суд визнав відмову у наданні інформації необґрунтованою, достатнім та ефективним способом захисту прав позивача є зобов`язати відповідача надати запитувану інформацію.

Згідно зі статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та протиправність дій відповідача. Тому, позов слід задовольнити повністю.

Відповідно до частини 1 статті 371 КАС України негайно також виконуються рішення суду, прийняті в адміністративних справах, визначених пунктами 1, 5 частини 1 статті 263, пунктами 1-4 частини 1 статті 283 цього Кодексу.

Оскільки пунктом 1 частини 1 статті 263 КАС України передбачено оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію, слід звернути до негайного виконання рішення в частині зобов`язання відповідача надати відповідь на запит.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За звернення до суду з цим позовом позивачем сплачено судовий збір в сумі 793,92 грн.; позов судом задоволено повністю. Отже, суму судового збору слід стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 2, 19, 22, 25, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 263, 294, 295, 371 КАС України, суд -

в и р і ш и в :

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправною відмову Деснянського районного суду м. Києва у наданні на запит ОСОБА_1 про доступ до публічної інформації від 04.09.2022 електронних копій рішення та протоколу загальних зборів суддів Деснянського районного суду м. Києва від 23.01.2014.

3. Зобов`язати Деснянський районний суд м. Києва надати на запит ОСОБА_1 про доступ до публічної інформації від 04.09.2022 електронні копії рішення та протоколу загальних зборів суддів Деснянського районного суду м. Києва від 23.01.2014.

4. Рішення в частині зобов`язати Деснянський районний суд м. Києва надати на запит ОСОБА_1 про доступ до публічної інформації від 04.09.2022 електронні копії рішення та протоколу загальних зборів суддів Деснянського районного суду м. Києва від 23.01.2014 звернути до негайного виконання.

5. Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Деснянського районного суду м. Києва (02225, м. Київ, пр. Маяковського, 5-В; ) судові витрати у виді судового збору в сумі 793,92 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Кравців О.Р.