Справа № 500/2593/22
Суддя: Матковська Зоряна Мирославівна
Дата ухвалення: 2022-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2022 рокуЛьвівСправа № 500/2593/22 пров. № А/857/13038/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді: Матковської З.М.,

суддів: Кузьмича С.М., Улицького В.З.,

при секретарі судового засідання: Юник А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Тернопільського окружного адміністративного суду від 17 серпня 2022 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі №500/2593/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Тернопільської митниці про визнання дії та бездіяльності протиправними (головуючий суддя першої інстанції Баб`юк П.М., місце ухвалення м. Тернопіль, дата складання повного тексту 17.08.2022),-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Тернопільської митниці Державної митної служби України, в якому позивач просить визнати протиправними дії Тернопільської митниці Державної митної служби України щодо відмови у митному оформленні ввезеного ОСОБА_1 на ситну територію України автомобіля марки AUDI, модель Q7, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 , тип двигуна: дизельний, робочий об`єм двигуна: 2967 см3, календарний рік виготовлення: 2015, модельний рік виготовлення: 2015, зі звільненням від оподаткування на підставі підпункту «б» пункту 3 частини десятої статті 374 Митного кодексу України та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску транспортних засобів комерційного призначення №403020/2021/00066.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 17 серпня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до Тернопільської митниці Державної митної служби України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, залишено без розгляду.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, позивачем подана апеляційна скарга, в якій зазначає, що рішення суду першої інстанції прийняте з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідності висновків, викладеним у рішення суду першої інстанції обставинам справи та неправильним застосуванням норм процесуального та матеріального права, тому є незаконним, необґрунтованим та підлягає скасуванню. Зокрема апелянт вказує на те, що відповідно до приписів частини четвертої статті 122 КАС України скористався процедурою досудового врегулювання спору. 29.11.2021 на адресу Тернопільської митниці було надіслано скаргу на Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA403020/2021/00066.

06.01.2022, представником апелянта, отримано відповідь від 22.12.2021 №7.25-08-1/7.25-28-01/8/2304. Отже, на думку апелянта, шестимісячний строк звернення до суду сплив 06.04.2022.

Разом з тим, Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 введено воєнний стан на всій території України строк на 30 діб. Указами Президента України від 14.03.2022 №133/2022, від 18.04.2022 №259/2022, від 18.05.2022 №341/2022 дія воєнного стану в Україні продовжувалась. Відтак, строк звернення до суду з позовом про скасування Картки відмови сплив, 06.04.2022, тобто під час дії не території України воєнного стану.

Рада суддів України рішенням від 24.02.2022 «Щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні на умовах припинення повноважень ВРП та воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією збоку РФ», серед іншого, визначила можливість продовження процесуальних строків щонайменше до закінчення воєнного стану. Тож, Рада суддів України визнала воєнний стан об`єктивною та поважною причиною для поновлення процесуальних строків. З урахуванням наведеного просить рішення суду першої інстанції скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відзив на апеляційну скаргу поданий не був. Відповідно ч. 4 ст. 304 КАС України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Учасники справи в судове засідання не прибули, хоча були повідомлені про дату судового засідання на офіційну електронну адресу.

Частинами другою та третьою статті 129 КАС України визначено, що учасник судового процесу повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду, приєднується секретарем судового засідання до справи і вважається належним повідомленням учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою учаснику судового процесу з моменту надходження до суду підтвердження про отримання тексту повістки.

Якщо протягом дня, наступного за днем надсилання тексту повістки, підтвердження від учасника судового процесу не надійшло, секретар судового засідання складає про це довідку, що приєднується до справи і підтверджує належне повідомлення учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою з моменту складання секретарем судового засідання відповідної довідки.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України, неприбуття в судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце апеляційного розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду справи.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч. 4 ст.229 Кодексу адміністративного судочинства України не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Суд першої інстанції залишаючи позовну заяву без розгляду виходив з того, що позивачем не надано належних доказів для поновлення строку звернення до суду.

Апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що відповідають нормам матеріального права та обставинам справи з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, загальний процесуальний строк оскарження Картки відмови становить шість місяців, з моменти, коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Щодо встановлення строку звернення до суду після застосування процедури досудового врегулювання спору (оскарження рішень, дій або бездіяльності митних органів, їх посадових осіб та інших працівників до посадових осіб та органів вищого рівня), суд звертає увагу на таке.

Приписами статей 24-30 МК України, визначено порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності митних органів, їх посадових осіб та інших працівників до посадових осіб та органів вищого рівня, а також до суду.

Із змісту вказаних норм (статті 26, 27, 29 МК України) слідує, що процедура досудового врегулювання (оскарження рішень, дій або бездіяльності митних органів, їх посадових осіб та інших працівників до посадових осіб та органів вищого рівня), є необов`язковою. Строки звернення до суду після застосування процедури досудового врегулювання спору вказаними статтями не регламентовано.

Поряд з цим, згідно із абзацом першим частини четвертої статті 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що особа має право рівною мірою скористатись процедурою адміністративного або судового оскарження Картки відмови. При цьому, у випадку застосування особою обох процедур оскарження одночасно, законодавець визначає пріоритет за процедурою судового оскарження, зазначаючи, що у випадку відкриття провадження у справі, органом вищого рівня припиняється розгляд скарги особи (частина друга статті 29 МК України). Однак, відповідь отримана особою за результатами розгляду її скарги за наслідками процедури адміністративного оскарження, є юридичним фактом з яким законодавець пов`язує відлік тримісячного процесуального строку звернення до суду (частина четверта статті 122 КАС України).

Отже, доводи відповідача про те, що позивачем пропущений шестимісячний процесуальний строк звернення до суду суперечать приписам статті 29 МК України та частини четвертої статті 122 КАС України, а відтак, є помилковими.

Так, відповідач не звернув уваги на те, що позивача скористався процедурою оскарження Картки відмови згідно із правилами статей 24-27 МК України, подавши 29.11.2021 відповідну скаргу. Відповідь за результатами розгляду скарги представником позивача отримана 06.01.2022.

Частина перша статті 122 КАС України унормувала, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Це означає, що невірними є доводи позивача про те, що тримісячний строк звернення до суду, після використання процедури досудового врегулювання спору, сплив 06.04.2022, оскільки такий сплив 07.04.2022.

Щодо встановлення поважних причин пропуску процесуального строку звернення до суду, то колегія суддів зазначає наступне.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина перша статті 2 КАС України).

Пункт 2 частини третьої статті 2 КАС України, називає серед засад адміністративного судочинства - рівність усіх учасників процесу перед законом та судом. Засада рівності повною мірою розкривається в статті 8 КАС України.

Право особи на звернення до суду із застосуванням відповідного способу захисту, передбачено статтею 5 КАС України.

Статтею 44 КАС України, передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Отже, учасники маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків зобов`язанні діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Загалом, законодавець запровадивши на законодавчому рівні обмеження строків оскарження рішень (дій) суб`єктів владних повноважень виходив із міркувань, що кожна особа, зобов`язана виконувати рішення органів державної влади, які стосуються її прав та обов`язків. Такі рішення, є втіленням норм Конституції та законів України. Проте, якщо особа не погоджується з такими рішеннями, вона зобов`язана негайно оскаржити їх в установленому порядку. Зволікання із оскарженням, є аргументом на користь того, що особа ухиляється від виконання, чим зловживає наданими правами. У зв`язку із чим, саме така особа має своїм обов`язком довести свою процесуальні доброчесність.

Відповідно до частини третьої статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень у строк встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск процесуального строку звернення до суду з поважних причин.

Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання позовної заяви здійснюється судом у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на звернення до суду з відповідним позовом.

У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 - 34, 38, 39, 41 - 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

З урахуванням наведених вище обставин справи та норм чинного законодавства, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що факт введення воєнного стану на території України, не може бути визнаний поважною причиною для поновлення пропущеного процесуального строку звернення до суду за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, створило позивачу перешкоди для звернення до суду.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом від 11.08.2022 у справі №640/20049/21, від 11.08.2022 у справі №420/21261/21.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга задоволенню не підлягає, підстав для скасування рішення суду першої інстанції колегія суддів не знаходить.

Відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати перерозподілу не підлягають.

Керуючись статтями 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Тернопільського окружного адміністративного суду від 17 серпня 2022 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі №500/2593/22 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий суддя З. М. Матковська
судді С. М. Кузьмич
В. З. Улицький
Повний текст постанови складено у строк встановлений частиною 3 статті 243 КАС України, однак підписаний повним складом суду 21 листопада 2022 року у зв`язку із тим що суддя Улицький В.З. з 14 листопада 2022 року по 18 листопада 2022 року був відсутній у зв`язку з проходженням підготовкипідвищення кваліфікації суддів апеляційних адміністративних судів.