Справа № 540/8446/21
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2022-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

21 листопада 2022 р. м.ОдесаСправа № 540/8446/21

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Димерлія О.О.

суддів Танасогло Т.М. , Крусяна А.В.

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Військової частини НОМЕР_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 року у справі № 540/8446/21 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні

У С Т А Н О В И В:
22.12.2021 року ОСОБА_1 звернувся до Херсонського окружного адміністративного суду із позовною заявою, у якій просив:

- стягнути з Військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 20.05.2020 року по 03.12.2021 року.

Розпорядженням голови Верховного Суду від 18 березня 2022 року № 11/0/9-22, враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ Херсонського окружного адміністративного суду на Одеський окружний адміністративний суд.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 06 червня 2022 року прийнято до провадження адміністративну справу №540/8446/21 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 року у справі №540/8446/21 позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні за період з 20 травня 2020 року по 02 грудня 2021 року.

Присуджено до стягнення з Військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 20 травня 2020 року по 02 грудня 2021 року у сумі 40 400, 58 грн.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовлено.

Не погодившись із означеним рішенням суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог, Військовою частиною НОМЕР_1 подано апеляційну скаргу безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття апеляційного провадження, з урахуванням системного аналізу положень чинного процесуального законодавства, колегія суддів звертає увагу на таке.

Так, у відповідності до вимог п. 1 ч. 5 ст. 296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору. Однак, у порушення вимог п.1 ч.5 ст. 296 КАС України, відповідачем до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору.

Слід зазначити, що правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VI.

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставки судового збору установлюються у таких розмірах, зокрема, за подання до адміністративного суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

У відповідності із Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік», станом на 1 січня 2021 року, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2270 грн.

Розрахований відповідно до п. 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції становить 1362 грн.(908 грн. х 150%)

В свою чергу, відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

В даному випадку судовою колегією з`ясовано, що апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 року у справі № 540/8446/21 було подано скаржником за допомогою сервісу «Електронний суд», у зв`язку з чим при розрахунку судового збору підлягає застосуванню коефіцієнт пониження ставки судового збору 0,8.

Таким чином, у підсумку, сума судового збору за подачу Військовою частиною НОМЕР_1 апеляційної скарги на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 року у справі № 540/8446/21 становить 1089,60 грн.(1362 грн. х 0,8)

Виходячи з наведених вище норм законодавства, за подачу апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції скаржник повинен сплатити судовий збір у розмірі 1089,60 грн. на рахунок UA1015758, код класифікації доходів бюджету - 22030101, отримувач ГУК в Одеській області /Приморський р-н/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37607526, банк отримувач: Казначейство України (ЕАП), код банку (МФО) 899998.

Водночас, в апеляційній скарзі Військовою частиною НОМЕР_1 заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

В обґрунтування означеного звернення відповідач вказує про тяжкий майновий стан Військової частини НОМЕР_1 , а також про введення з 24.02.2022 року на всій території України воєнного стану.

Надаючи оцінку вищеозначеному клопотанню скаржника про звільнення від сплати судового збору, апеляційний суд уважає за необхідне зазначити про таке.

Питання звільнення від сплати судового збору як складової судових витрат, зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати врегульовано положеннями частини 1 статті 133 КАС України, відповідно до якої суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно із частиною 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

У відповідності до статті 1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульовано статтею 8 Закону України "Про судовий збір", норма якої є спеціальною.

Як слідує зі змісту положень статті 8 Закону України "Про судовий збір", існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (частина перша статті 8 Закону України "Про судовий збір"), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга цієї ж статті), а саме:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, з викладених норм убачається, що підставою для звільнення від сплати судового збору є майновий стан сторони.

При цьому, при зверненні до суду із клопотанням про звільнення від сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні докази на підтвердження факту відсутності відповідних коштів (бюджетних асигнувань) для сплати судового збору. Неподання таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору.

Проте, будь-яких доказів про наявність об`єктивних підстав щодо звільнення від сплати судового збору у зв`язку з майновим станом до суду апеляційної інстанції скаржником не надано.

Між тим, обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у неї коштів, призначених для сплати судового збору, як і довготривала процедура погодження сплати судового збору, яка стосується адміністративно-організаційної діяльності суб`єкта владних повноважень, не звільняють державний орган від обов`язку сплати судового збору.

Відтак, беручи до уваги наведене, клопотання Військової частини НОМЕР_1 про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Одночас, слід зазначити, що у нормах частини другої статті 132 КАС відсилання до норм Закону України «Про судовий збір», зокрема, до підстав для звільнення від сплати судового збору, визначених статтею 8, передбачене лише щодо питання звільнення від сплати судового збору.

Це означає, що юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату.

Крім того, із наведеного слідує, що прийняти рішення про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд може і з власної ініціативи у тому разі, коли юридична особа звертається із клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

Так, за наслідками вирішення питання щодо можливості відстрочення сплати судового збору, колегія суддів зазначає, що об`єктивною перешкодою для своєчасної сплати Військовою частиною НОМЕР_1 судового збору у даний час є триваюча широкомасштабна збройна агресія Російської Федерації проти України.

Означене у свою чергу, на переконання апеляційного суду слугує підставою для застосування інституту «відстрочення сплати судового збору». Отже, з урахуванням наведеного, апеляційний суд уважає за можливе відстрочити Військовій частині НОМЕР_1 сплату судового збору.

Окрім цього, у апеляційній скарзі Військовою частиною НОМЕР_1 заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення скаржник зазначає, що копію оскаржуваного рішення Одеського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 року у справі № 540/8446/21 відповідачем не отримано, а про спірне судове рішення Військовій частині НОМЕР_1 стало відомо з Єдиного державного реєстру судових рішень 17.10.2022 року.

Серед іншого, скаржник звертає увагу суду, що строк на апеляційне оскарження судового рішення пропущений у зв`язку з введенням воєнного стану на всій території України.

Надаючи оцінку обґрунтуванням наведеним скаржником в клопотанні про поновлення пропущеного строку для подання апеляційної скарги, колегія суддів виходить з такого.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Пунктом 1 частини 2 статті 295 КАС України передбачено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Частина 3 ст. 295 КАС України визначає, що строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Згідно із ч. 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, установлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зокрема, як з`ясовано судовою колегією, Одеським окружним адміністративним судом справу №540/8446/21 розглянуто в порядку загального позовного провадження за правилами письмового провадження - 22.09.2022 року.

Апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 року у справі № 540/8446/21 було подано скаржником за допомогою сервісу «Електронний суд» - 14.11.2022 року, тобто з пропуском, визначеного статтею 295 КАС України, строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Як з`ясовано колегією суддів, в матеріалах справи відсутні будь-які відомості щодо направлення на адресу Військової частини НОМЕР_1 та отримання скаржником копії оскаржуваного рішення Одеського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 року у справі № 540/8446/21.

Також, апеляційний суд вказує, що у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України з 24.02.2022 року на всій території Україні введено воєнний стан, дію якого у відповідності до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 12.08.2022 року № 573/2022, наразі продовжено з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

У контексті означеного, за даної ситуації в державі, слід виважено підходити до вирішення питання щодо поновлення пропущеного строку для подання апеляційної скарги. На переконання колегії суддів, запровадження воєнного стану на всій території України створює перешкоди для своєчасної подачі апеляційної скарги в строки, визначенні ст. 295 КАС України.

Судова колегія також зауважує, що у рішенні від 04.12.1995 року по справі «Беллет проти Франції» Європейський Суд з прав людини зазначив, стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду.

Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Разом з цим, згідно із ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У зв`язку з введенням на всій території України воєнного стану, з метою забезпечення реалізації права скаржника на доступ до правосуддя, колегія суддів дійшла висновку щодо поважності причин пропуску Військовою частиною НОМЕР_1 звернення до суду з даною апеляційною скаргою, можливості задоволення клопотання скаржника та поновлення йому строку на апеляційне оскарження судового рішення.

З огляду на зазначене, перешкод для прийняття апеляційної скарги та відкриття апеляційного провадження П`ятим апеляційним адміністративним судом немає.

Відповідно до ч. 3 ст. 296 КАС України, апеляційна скарга може містити клопотання особи про розгляд справи за її участі. За відсутності такого клопотання вважається, що особа не бажає брати участі у судовому засіданні суду апеляційної інстанції.

Згідно ч.1 ст. 304 КАС України учасники справи мають право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом апеляційної інстанції в ухвалі про відкриття апеляційного провадження.

Керуючись ст. ст. 296, 300, 301, 321, 325, 328 КАС України, апеляційний суд

У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Відстрочити Військовій частині НОМЕР_1 сплату судового збору у розмірі 1089,60 грн. до ухвалення апеляційним судом судового рішення за результатами розгляду апеляційної скарги у справі №540/8446/21.

Клопотання Військової частини НОМЕР_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Одеського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 року у справі № 540/8446/21 - задовольнити.

Поновити Військовій частині НОМЕР_1 строк на апеляційне оскарження рішення Одеського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 року у справі № 540/8446/21.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою Військової частини НОМЕР_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 22.09.2022 року у справі № 540/8446/21.

Запропонувати особам, які беруть участь у справі, подати до П`ятого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу протягом 10-ти днів з моменту отримання цієї ухвали.

Надіслати особам, які беруть участь у справі, копії ухвали про відкриття апеляційного провадження та копії апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Димерлій О.О.
Судді Танасогло Т.М. Крусян А.В.