Справа № 280/1702/22
Суддя: Чернова Жанна Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

14 листопада 2022 року Справа № 280/1702/22 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Чернової Ж.М., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Фермерського господарства «СЮ ЖНИВА» до Головного управління ДПС у Запорізькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Фермерського господарства «СЮ ЖНИВА» (далі позивач, ФГ «СЮ ЖНИВА») до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі відповідач 1, ГУ ДПС у Запорізькій області), Державної податкової служби України (далі - відповідач 2, ДПС України), в якій позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення №2068 від 24.01.2022 про відповідність/ невідповідність платника податків на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, прийняте Головним управління ДПС у Запорізькій області;

зобов`язати Головне управління ДПС у Запорізькій області виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану варітсть;

визнати протиправним та скасувати рішення №3698045/42885568 від 24.01.2022 про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, прийняте Державною податковою службою України;

зобов`язати Державну податкову службу України врахувати таблицю даних платника податків, що подана позивачем (зареєстрована у контролюючому органі 08.11.2021 за №) та враховану рішенням комісії від 09.11.2021 №3347530/42885568.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що відповідачем 1 прийнято рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість у зв`язку з наявністю в контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій. З тих самих підстав відповідачем 2 прийнято рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість. Позивач не погоджується з такими рішеннями, оскільки вони не містять належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до переліку ризикових платників на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку та доказів наявності податкової інформації, яка свідчить про наявність ознак здійснення позивачем ризикових операцій. Крім того, звертає увагу, що таблиця даних платника податку на додану вартість, подана позивачем, була раніше врахована рішенням комісії регіонального рівня, отже відповідач 2 повинен довести факт отримання ним негативної податкової інформації про платника після дати врахування таблиці. Просить позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою суду від 03.02.2022 відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Позиція відповідача 1 викладена у відзиві на позовну заяву. В обґрунтування заперечень зазначено, що вимога щодо виключення платника податків із переліку ризикових є неправомірна, так як суд в даному випадку перебирає функцію ДПС щодо зібрання, опрацювання та контролю за своєчасністю та достовірністю сплати коштів до бюджету. Рішенням Комісії ГУ ДПС у Запорізькій області від 24.01.2022 №2068 про відповідність ФГ "СЮ ЖНИВА" відповідно до п. 8. Критеріїв ризиковості включено до переліку ризикових платників. Встановлено ризик порушення норм податкового законодавства, наявна податкова інформація, що свідчить про неможливість здійснення будь-яких операцій з постачання товарів (робіт, послуг). Зазначено, що контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних / розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС. Здійснюючи моніторинг контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку. Наведене прямо передбачене у пункті 6 Порядку №1165. Також зазначено, що позивачем не вказано жодних підтверджених доказами фактичних негативних обставин, які вже відбулись (розірвання угод з контрагентами, повне зупинення господарської діяльності). Позивачем у заявленому позові не зазначено, в чому саме виразилося порушення передбачених Конституцією та законами України його прав, свобод та охоронюваних інтересів у сфері публічно-правових відносин у зв`язку із прийняттям Відповідачем оскаржуваного рішення, не наведено аргументів про наявність прямого причинно-наслідкового зв`язку між прийняттям оскаржуваного рішення та будь-якими негативними наслідками для позивача, які стосуються його діяльності. Отже, прийняття комісією ДПС України рішення від № 3698045/42885568 від 24.01.2022 про неврахування Таблиці даних платника податків на додану вартість саме по собі не є юридично значеним для позивача, оскільки не має безпосереднього впливу на суб`єктивні права та обов`язки позивача шляхом позбавлення його можливості реалізувати належне йому право або шляхом покладення на нього будь-якого обов`язку, а, відтак, дії Відповідача безпосередньо не порушують права та інтереси позивача. Просить в задоволенні позову відмовити.

Позиція відповідача 2 викладена у відзиві на позовну заяву. В обґрунтування заперечень зазначено, що за результатами аналiзу iнформацiйних систем органiв ДПС було встановлено, що основним видом дiяльностi ФГ «СЮЖНИВА» є вирощування зернових культур (крім рису) бобових культур і насіння олійних культур, проте позивачем протягом 2021 року здійснювалось придбання товарів без його подальшої реалізації, які не відповідали його виду основної дiяльностi: м`ясні вироби на загальну суму 3,9 млн грн. ПДВ у ТОВ «СПК Велес», ТОВ «Мясопереробний комбінат «Традиція», газ скрiплений та паливо на загальну суму більше 7 млн. грн. ПДВ, при тому що позивач задекларував у декларації з земельного податку всього 15 гектарів землі (транспортні послуги з перевезення не надавав), цукру білого кристалічного більше 5 млн. грн. ПДВ, продукти харчування та інше. Бiльшiсть вищезазначеного товару ризиковим, продукти придбані у ТОВ «ТК Союз» на загальну суму 0,48 млн. ПДВ з коротким терміном зберігання та не реалізовані. Крім того, згідно з наявною в iнформацiйних системах ДПС податковою інформацією, один з основних постачальників товару ФГ «СЮ ЖНИВА», відповiдно до вимог Порядку зупинення реестрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою КМУ від 11.12.2019 № 1165, включений контролюючим органом до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податків (зокрема, але не виключно: ТОВ «СПК Велес»). Також слід зазначити, що керівник ФГ «СЮ ЖНИВА» ОСОБА_1 є одночасно засновником ще на двох підприємствах та керівником у 5 суб`єктах господарювання, якi здійснюють діяльність у Запорізькій та Херсонських областях, а також мають сумнівні податкові історії та включені контролюючим органом до переліку платників, які вiдповiдають критеріям ризиковості платника податків. Із урахуванням зазначеного комісією центрального рiвня прийнято рішення про неврахування таблиці даних від 24.01.2022 № 3698045/42885568. Податковий орган вважає, що вказане рішення є обгрунтованими, прийняте у відповідності з приписами постанови Кабінету Міністрів України № 1165 вiд 11.12.2019 «Про затвердження порядкiв з питань зупинення реестрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних». Зі змісту оскаржуваного рішення Комісії ДПС з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному ресстрi податкових накладних від 24.01.2022 №3698045/42885568 слідує, що причиною неврахування таблиці даних платника податку стало наявність в контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій. Отже, на момент прийняття рішення від 24.01.2022 №3698045/42885568 в ДПС були наявні обставини, які унеможливлювали врахування Таблиці даних платника податків від 08.11.2021 за № . Сама по собі податкова інформація, що свідчить про здійснення платником податків ризикових операцій не є підставою для неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість. Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням Податкового Кодексу України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку. Також зазначає, що позовні вимоги щодо зобов`язання ДПС врахувати таблицю даних платника, слід розцінювати саме як вимога про втручання в дискреційні повноваження відповідача та виходить за межі завдань адміністративного судочинства. Просить в задоволенні позову відмовити.

На підставі матеріалів справи суд встановив такі обставини.

Комісією ГУ ДПС у Херсонській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових прийнято рішення від 09.11.2021 №3347530/42885568, відповідно до якого за результатами розгляду таблиці даних платника податку ФГ «СЮ ЖНИВА», зареєстрованої у контролюючому органі 08.11.2021 за №, прийнято рішення про її врахування.

Відповідно до пункту 19 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12 2019 №1165 (далі Порядок №1165) комісією ДПС України прийнято рішення від 24.01.2022 №369804/42885568 про неврахування таблиці даних платника податку ФГ «СЮ ЖНИВА», зареєстрованої у контролюючому органі 08.11.2021 за №, врахованої згідно з рішенням комісії від 09.11.2021 №3347530/42885568. В якості підстав для прийняття такого рішення зазначено: «наявність в контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій».

Крім того, комісією ГУ ДПС у Запорізькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН прийнято рішення від 24.01.2022 №2068 про відповідність платника податку на додану вартість ФГ «СЮ ЖНИВА» критеріям ризиковості платника податку (п.8), а саме: «встановлено ризик порушення норм податкового законодавства, наявна податкова інформація що свідчить про неможливість здійснення будь-яких операцій з постачання товарів (робіт, послуг)».

Вважаючи протиправними рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 24.01.2022 №369804/42885568 та рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку від 24.01.2022 №2068, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 №2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України (тут й надалі в редакції на час виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком №1165.

Згідно з пунктом 3 Порядку №1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до положень пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «;Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 4 до Порядку №1165, затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Як встановлено з матеріалів справи, оскаржуване рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку від 24.01.2022 №2068 прийнято з підстав відповідності позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Додатком №1 до Порядку №1165 визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, пункт 8 яких передбачає такий критерій, як наявність у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з додатком 4 Порядку №1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

В оскаржуваному рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості вказане поле заповнено та зазначено таке: «встановлено ризик порушення норм податкового законодавства, наявна податкова інформація що свідчить про неможливість здійснення будь-яких операцій з постачання товарів (робіт, послуг)».

Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Натомість оскаржуване рішення не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку за ознакою - «встановлено ризик порушення норм податкового законодавства, наявна податкова інформація що свідчить про неможливість здійснення будь-яких операцій з постачання товарів (робіт, послуг)», не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретну господарську операцію, яку контролюючий орган визначає як ризикову, та/або податкові накладні/розрахунки коригування платника, в яких були зафіксовані такі операції.

Верховний Суд постанові від 05.01.2021 по справі №640/11321/20 зазначив, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. При цьому, незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, зазначене не скасовує обов`язок доказування, покладений на суб`єкта владних повноважень частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним.

Аналогічна правова позиція вже неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постановах від 21.05.2019 по справі № 0940/1240/18, від 10.04.2020 у справі №819/330/18 та від 18.06.2020 у справі № 824/245/19-а.

Крім того, необхідно зазначити, що у відзиві на позовну заяву представник відповідача 2 посилається на те, що згідно з наявною в iнформацiйних системах ДПС податковою інформацією, один з основних постачальників товару ФГ «СЮ ЖНИВА», відповiдно до вимог Порядку зупинення реестрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою КМУ від 11.12.2019 № 1165, включений контролюючим органом до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податків (зокрема, але не виключно: ТОВ «СПК Велес»). Позивачем протягом 2021 року здійснювалось придбання товарів без його подальшої реалізації тощо.

Суд критично оцінює зазначену інформацію як таку, що може бути підставою для висновку про ризиковість платника податку, оскільки наведені у відзиві на позовну заяву обставини свідчать про те, що висновок контролюючого органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку ґрунтується на тому, що серед контрагентів позивача є суб`єкти господарювання, які здійснюють сумнівні господарські операції. Тобто, негативна податкова інформація стосується не господарської діяльності позивача, а його контрагентів. Крім того, така податкова інформація не підтверджена відповідачем належними та допустимим доказами.

Також до суду не надано доказів того, що позивач був ознайомлений з відповідною податковою інформацією, яка подана до суду, та мав можливість послугуватись такою інформацією для формування правової поведінки при поданні інформації та копій документів щодо невідповідності платника податків критеріям ризиковості.

Таким чином, під час розгляду судом даної справи, у відповідності до приписів частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідачем не було доведено належними та об`єктивними доказами, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку з відповідними наслідками у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Варто вказати, що відповідно до доданих до матеріалів справи документів, можна встановити, що прийняттю рішення від 24.01.2022 №2068 не передували дії позивача щодо реєстрації у реєстрі податкової накладної чи розрахунку про коригування. В свою чергу, представником податкового органу не було надано до суду належних та допустимих доказів того, що прийняттю оскаржуваного рішення передували дії платника податку щодо реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Профільним Порядком встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Вирішенню комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування. Встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись комісією регіонального рівня за наслідками подання позивачем для реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/ розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Зі змісту оскаржуваного рішення слідує, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування.

В свою чергу, з аналізу оскаржуваного рішення від 24.01.2022 №2068 встановлено, що останні були прийняті у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, а не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації.

Крім того, ні під час прийняття податковим органом вказаного рішення, ні під час розгляду судом даної справи, представником податкового органу, на виконання приписів частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження викладених у оскаржуваних рішеннях обставин, що свідчить про те, що відповідачем не було виконано належним чином обов`язок щодо доказування правомірності своїх рішень.

Вирішуючи спір суд виходить з основних принципів податкового законодавства України, регламентованих статтею 4 Податкового кодексу України, зокрема, рівності усіх платників перед законом, недопущення будь-яких проявів податкової дискримінації - забезпечення однакового підходу до всіх платників податків та презумпції правомірності рішень платника податку в разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення не містять жодної мотивації підстав та причин віднесення підприємства до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку та не містить доказів наявності податкової інформації, яка свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи, з урахуванням чого, суд приходить до висновку, що рішення від комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладеної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладених Головного управління ДПС у Запорізькій області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 24 січня 2022 року № 2068 про відповідність Фермерського господарства «СЮ ЖНИВА» критеріям ризиковості платника є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо рішення про неврахування таблиці даних платника податку, суд зазначає таке.

За визначенням, наведеним у пункті 2 Порядку №1165, таблиця даних платника податку це зведена інформація, що подається платником податку до контролюючого органу, щодо кодів видів економічної діяльності платника податку згідно з Класифікатором видів економічної діяльності, кодів товарів згідно з УКТЗЕД та/або кодів послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

Пунктами 12-20, 23 Порядку №1165 встановлено, що платник податку має право подати до ДПС таблицю даних платника податку за встановленою формою (додаток 5).

У таблиці даних платника податку зазначаються: види економічної діяльності відповідно до КВЕД; коди товарів згідно з УКТЗЕД, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України; коди послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

Таблиця даних платника податку подається з поясненням, в якому зазначається вид діяльності, з посиланням на податкову та іншу звітність платника податку.

Таблиця даних платника податку з поясненнями розглядається комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів після її отримання.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про врахування або неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу (додаток 6).

У рішенні про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку зазначається причина такого неврахування.

Таблиця даних платника податку враховується ДПС в автоматичному режимі у разі, коли:

така таблиця подається платниками податку - сільськогосподарськими товаровиробниками, включеними до Реєстру отримувачів бюджетної дотації відповідно до Закону України "Про державну підтримку сільського господарства України", та/або сільськогосподарськими товаровиробниками, які на 31 грудня 2016 р. застосовували спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 Кодексу (у редакції, що діяла на 31 грудня 2016 р.) та мають у власності (право власності/користування) та/або на умовах оренди земельні ділянки, загальна площа яких становить не менш як 200 гектарів включно станом на 1 січня та які відображені в податковій звітності до 20 лютого поточного року (до 20 лютого поточного року враховується наявність таких ділянок за звітний період попереднього року), та у поданій таблиці даних платника податку зазначаються відомості про постачання (виготовлення) таких груп товарів за кодами згідно з УКТЗЕД, як живі тварини (код згідно з УКТЗЕД 01); риба і ракоподібні, молюски та інші водяні безхребетні (код згідно з УКТЗЕД 03); молоко та молочні продукти; яйця птиці; натуральний мед; їстівні продукти тваринного походження, в іншому місці не зазначені (код згідно з УКТЗЕД 04); овочі та деякі їстівні коренеплоди і бульби (код згідно з УКТЗЕД 07); їстівні плоди та горіхи; шкірки цитрусових або динь (код згідно з УКТЗЕД 08); зернові культури (код згідно з УКТЗЕД 10); насіння і плоди олійних рослин; інше насіння, плоди та зерна; технічні або лікарські рослини; солома і фураж (код згідно з УКТЗЕД 12);

зазначена таблиця подається платниками податку, в яких значення показників D та P, розрахованих у порядку, встановленому пунктом 3 цього Порядку, мають такі розміри: D >0,02, P.

У разі коли до контролюючого органу надійшла податкова інформація, що свідчить про надання платником податку недостовірної інформації, в таблиці даних платника податку, яка врахована, зокрема в автоматичному режимі, комісії контролюючих органів мають право прийняти рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в порядку, визначеному статтею 42 Кодексу (додаток 7).

Якщо таблиця даних платника податку врахована відповідно до пункту 18 цього Порядку, після прийняття комісією контролюючого органу рішення про неврахування таблиці даних платника податку така таблиця підлягає розгляду відповідно до пункту 15 цього Порядку.

Таблиця даних платника податку подається платником податку в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні довірчі послуги», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Відповідно до абзацу другого пункту 25 Порядку №1165 Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Аналіз наведених положень чинного законодавства дозволяє дійти висновку, що в рішенні про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку зазначається причина такого неврахування.

Зі змісту оскаржуваного рішення від 24.01.2022 №3698045/42885568 слідує, що причиною неврахування таблиці даних платника податку стала наявність в контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій.

Суд повторює, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

В оскаржуваному рішенні не зазначено, яка сама податкова інформація про здійснення позивачем ризикових операцій наявна в контролюючих органах, спірне рішення не містить ані посилань на господарську операцію, яка на думку відповідача є ризиковою, ані на підстави, за яких така операція визнана ризиковою, що свідчить про формальність прийнятого рішення.

Крім того, суд також враховує, що відповідне рішення прийнято комісією центрального рівня після того, як таблиця даних платника податку була врахована рішенням комісії регіонального рівня від 09.11.2021 №3347530/42885568.

Отже, відповідно до вимог пункту 19 Порядку №1165 комісія центрального рівня могла прийняти рішення про неврахування таблиці даних платника податку лише за умови, коли до контролюючого органу надійшла податкова інформація, що свідчить про надання платником податку недостовірної інформації.

Разом із тим, відповідачем 2 не надано доказів надання позивачем недостовірної інформації.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що спірне рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість є необґрунтованим, протиправним та підлягає скасуванню.

Обираючи належних спосіб захисту порушеного права, суд виходить з того, що відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

На думку суду, належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання ГУ ДПС у Запорізькій області, в якому позивач перебуває на податковому обліку на теперішній час, виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, а також зобов`язання ДПС України врахувати таблицю даних платника податку на додану вартість.

При цьому суд вважає хибним посилання відповідачів на наявність у контролюючого органу дискреційних повноважень у питанні виключення платника податків з переліку ризикових та врахування таблиці даних платника податку, з огляду на таке.

Дискреційні повноваження - це комплекс прав і зобов`язань представників влади як на державному, так і на регіональному рівнях, у тому числі представників суспільства, яких уповноважили діяти від імені держави чи будь-якого органу місцевого самоврядування, що мають можливість надати повного або часткового визначення і змісту, і виду прийнятого управлінського рішення.

Тобто дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.

Отже, у разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.

Відповідно до Рекомендацій Ради Європи № R(80)2 щодо здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятих Кабінетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він уважає найкращим за конкретних обставин, та яке захистить або відновить порушене право.

Водночас, адміністративний суд під час розгляду та вирішення публічно-правових спорів перевіряє, чи рішення суб`єкта владних повноважень прийняте у межах законної дискреції.

Суд зазначає, що відповідно до положень пункту 6 Порядку №1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Аналогічним чином врегульовано і наслідки оскарження в судовому порядку рішення контролюючого органу про неврахування таблиці даних платника податку, адже згідно з пунктом 22 Порядку №1165 таблиця даних платника податку враховується у разі надходження до контролюючого органу рішення суду про скасування рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке набрало законної сили.

Враховуючи наведене, суд зазначає про відсутність у контролюючого органу дискреції у питанні виключення платника податків з переліку ризикових та врахування таблиці даних платника податку у випадку прийняття судом рішення, яким відповідно скасовано рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості та рішення про неврахування таблиці даних платника податку.

При цьому, суд відхиляє посилання у відзиві на позовну заяву на правову позицію Верховного Суду, висловлену у постанові від 20.11.2019 по справі №480/4006/18, від 03.03.2020 по справі 240/3665/19, від 05.08.2020 у справі №520/5692/19, від 21.08.2020 у справі №520/6051/19, від 29.09.2020 у справі №440/1385/19, від 12.11.2020 у справі №240/3906/19, та в межах розгляду даної справи вважає їх не застосовними, оскільки такі правові позиції сформовані щодо застосування норм Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 (далі - Порядок №117), який втратив чинність з 01.02.2020.

Суд зазначає, що Порядок №117 та Порядок №1165 передбачають різні механізми зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів; механізм розгляду скарги щодо рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Верховний Суд у постанові від 16.02.2021 у справі №280/3235/20 зазначив, що право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку №1165), а саме «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку».

Аналогічним чином Порядок №1165 передбачає і право платника податків оскаржити до суду рішення про неврахування таблиці даних платника податку

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

З огляду на викладене, суд критично ставиться до тверджень відповідача про те, що оскаржувані рішення не породжують правових наслідків для платника податків та не порушують прав останнього, оскільки такі рішення є індивідуальними актами у розумінні пункту 19 частини 1 статті 4 КАС України, які в подальшому створюють для платника податків, відносно якого вони прийняті, певні юридичні наслідки під час реєстрації податкової накладної/рахунку коригування, поданих таким платником податків, та підлягає оскарженню у судовому порядку.

Також судом відхиляються посилання відповідача на постанову Верховного Суду від 08.10.2020 у справі №280/2284/20, оскільки Верховним Судом у вказаній справі переглядались судові рішення про забезпечення позову.

Згідно з частиною 1 статті 9, статті 72, частин 1, 2, 5 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає таке.

Згідно з частиною 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем понесено судові витрати на оплату судового збору в розмірі 4962,00 грн., які підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача 1 та відповідача 2 по 2481,00 грн. з кожного пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2, 5, 9, 77, 132, 139, 143, 243-246, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Фермерського господарства «СЮ ЖНИВА» (69041, м.Запоріжжя, вул.Дніпровські зорі, буд.1-а, ) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м.Запоріжжя, пр.Соборний, буд.166, код ЄДРПОУ ВП 44118663), Державної податкової служби України (04053, м.Київ, пл.Лівівська, буд.8, ) про визнання протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Запорізькій області №2068 від 24 січня 2022 року про відповідність платника податку на додану вартість Фермерського господарства «СЮ ЖНИВА» критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Запорізькій області виключити Фермерське господарство «СЮ ЖНИВА» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Державної податкової служби України №3698045/42885568 від 24 січня 2022 року про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість Фермерського господарства «СЮ ЖНИВА».

Зобов`язати Державну податкову службу України врахувати таблицю даних платника податку Фермерського господарства «СЮ ЖНИВА», зареєстровану у контролюючому органі 08 листопада 2021 року за №.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Запорізькій області на користь Фермерського господарства «СЮ ЖНИВА» судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2481,00 грн. (дві тисячі чотириста вісімдесят одну гривню 00 копійок).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Фермерського господарства «СЮ ЖНИВА» судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2481,00 грн. (дві тисячі чотириста вісімдесят одну гривню 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ж.М. Чернова