Справа № 526/827/22
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2022-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

22 листопада 2022 р.Справа № 526/827/22
Суддя Другого апеляційного адміністративного суду Жигилій С.П., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Гадяцького районного суду Полтавської області від 18.07.2022 по справі № 526/827/22

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України

про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Гадяцького районного суду Полтавської області від 18.07.2022 задоволено позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

На зазначене судове рішення відповідач подав апеляційну скаргу. В апеляційній скарзі відповідачем заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження в обґрунтування якого зазначено, що на адресу відповідача по справі жодних процесуальних документів з суду не надходило, про існування позову та рішення суду першої інстанції відповідач дізнався лише 02.09.2022 - після надходження постанови Гадяцького відділу державної виконавчої служби у Миргородському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) про закінчення виконавчого провадження.

Оцінивши наведені апелянтом обставини та обґрунтування причин пропуску строку, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 КАС України.

Згідно з ч.4 ст.286 КАС України, апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Матеріалами справи підтверджено, що 18.07.2022 у відкритому судовому засіданні за відсутності сторін проголошено рішення у цій справі.

Апеляційну скаргу відповідач направив засобами поштового зв`язку 13.09.2022, тобто поза межами строку, встановленого ч. 4 ст. 286 КАС України.

Відповідно до ч.2 ст.295 КАС України, з урахуванням положень ч.4 ст.286 КАС України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Звертаючись до суду з клопотанням про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідач посилається на те, що жодних процесуальних документів по вказаній справі на службову адресу відповідача з суду не надходило, про існування позову та оскарженого судового рішення відповідач дізнався лише 02.09.2022 - після надходження постанови органу державної виконавчої служби про закінчення виконавчого провадження. З цих підстав та враховуючи положення ч. 2 ст. 295 КАС України, відповідач вважає, що останнім днем для подання апеляційної скарги є 12.09.2022, а тому він має право на поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до п.4 ч.5 ст.296 КАС України до апеляційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

В матеріалах справи відсутня інформація про вручення скаржнику копії оскаржуваного судового рішення. На підтвердження доводів, викладених у клопотанні, відповідач додав до апеляційної скарги копію супровідного листа з Гадяцького відділу державної виконавчої служби у Миргородському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) від 18.08.2022 № 10635 про надіслання копії постанови від 18.08.2022, з відтиском печатки УПП в Полтавській області ДПП з вх. № 7615 від 02.09.2022. Апеляційна скарга Департаменту патрульної поліції датована 12.09.2022.

Згідно з ч. 9 ст. 120 КАС України, строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Проте, як вже було зазначено, апеляційна скарга була надіслана до суду апеляційної інстанції засобами поштового зв`язку 13.09.2022, що підтверджується конвертом, в якому надійшла апеляційна скарга, а також трекінгом відправлень з сайту Укрпошти відповідно до якого, поштове відправлення з апеляційною скаргою було прийняте у відділенні поштового зв`язку та відправлене 13.09.2022. Доказів того, що апеляційну скаргу здано на пошту 12.09.2022 скаржником не надано.

Отже, наявні у справі матеріали, з урахуванням повідомлених скаржником обставин, не підтверджують наявність у відповідача права на поновлення строку на апеляційне оскарження на підставі ч. 2 ст. 295 КАС України.

Крім того, надаючи оцінку доводам відповідача, дослідивши наявні у справі матеріали суд зазначає, що дійсно, в матеріалах справи відсутнє повідомлення про вручення відповідачеві копії ухвали суду від 08.06.2022 про відкриття з позовної заяви та копіями доданих до неї документів. Разом з тим, відповідно до довідок про доставку електронного документу, складених відповідальним працівником Гадяцького районного суду Полтавської області, судові повістки про виклик до суду від 08.06.2022, від 25.06.2022 та від 06.07.2022 по справі № 526/827/22 були надіслані Департаменту патрульної поліції Національної поліції України в його електронний кабінет і доставлені 08.06.2022, 25.06.2022 та 09.07.2022 відповідно.

Згідно з ч.ч. 7, 8 ст. 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС).

Відповідно до пункту 2 параграфа 2 розділу 4 Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" (далі Закон) підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя відповідного оголошення.

У газеті "Голос України" від 04.09.2021 № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистеми відеоконференцзв`язку.

Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС починають офіційно функціонувати з 5 жовтня 2021 року.

Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, зокрема, підсистеми "Електронний кабінет" визначено розділом ІІІ Положення про ЄСІТС, відповідно до пункту 17 якого особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Підсистема "Електронний суд" забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства) (підпункт 37 пункту 1 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС).

Пунктом 42 частини 2 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначено, що засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі.

В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

Отже, альтернативою повідомлення учасників справи про дату, час та місце судового розгляду справи та ухвалені в межах справи процесуальні документи шляхом надіслання їх примірників в паперовій формі на поштову адресу учасника справи, є надіслання останніх в електронній формі через підсистему Електронний суд, що є складовою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, безпосередньо до Електронного кабінету користувача (учасника справи).

Таким чином, з огляду на факт доставки судових повісток про виклик в судові засідання до електронного кабінету відповідача, який належним чином зареєстрований в системі "Електронний суд", суд критично оцінює твердження відповідача про те, що справа була розглянута без повідомлення відповідача та що він не був обізнаний про існування вказаного спору та, як наслідок, був позбавлений можливості забезпечити участь представника в судовому засіданні, отримати копію оскаржуваного судового рішення та реалізувати своє процесуальне право на його оскарження в межах встановленого законодавством строку.

Крім того, враховуючи факт реєстрації Департаменту патрульної поліції Національної поліції України в системі "Електронний суд", відповідач мав можливість у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду справи, ознайомлюватися зі змістом зареєстрованих в системі документів.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України, строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Питання поновлення та продовження процесуальних строків урегульоване статтею 121 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд звертає увагу скаржника на те, що одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження судового рішення, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Пропущений строк апеляційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки та перевірки наведених скаржником підстав пропуску такого строку суд дійде висновку про їх поважність.

При цьому, вирішуючи питання про поновлення строку апеляційного оскарження, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у тісному взаємозв`язку з тривалістю пропущеного строку.

Дотримання строків оскарження судового рішення є однією з гарантій додержання в суспільних відносинах принципу правової визначеності як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся зі скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними (див. ухвали від 18 вересня 2020 року у справі № 11-119сап20 та від 22 лютого 2021 року у справі № 9901/42/20).

Також варто зауважити, що Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (параграф 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», заяви № 17160/06 та № 35548/06; пункт 27 рішення від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України», заява № 24402/02).

Отже, згідно з практикою ЄСПЛ, застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду. І навпаки, безпідставне поновлення таких строків свідчить про порушення принципу правової визначеності.

Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Надаючи оцінку наведеним скаржником доводам, необхідно, перш за все, звернути увагу на те, що відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, є обізнаним з правами та обов`язками учасників справи; діями суду після одержання позовної заяви, зокрема, правовою регламентацією процедури відкриття провадження у справі, порядком та строками, протягом яких судом ухвалюються рішення; строками на апеляційне оскарження судових рішень та порядком їх обчислення.

Так, стаття 44 КАС України передбачає обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином, учасники справи повинні вчасно, сумлінно, в належний спосіб використовувати всі наявні в них засоби та можливості, передбачені законодавством, з метою запобігання невиправданим зволіканням під час виконання своїх процесуальних обов`язків.

Підсумовуючи викладене, суд визнає вказані відповідачем підстави поновлення строку на апеляційне оскарження неповажними у зв`язку із непідтвердженням скаржником наявності таких обставин відповідними та належними засобами доказування.

Відповідно до ч.3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин апеляційну скаргу належить залишити без руху та встановити скаржнику строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги шляхом надіслання до суду вмотивованої заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням поважних підстав його пропуску.

Згідно з п. 4 ч. 1ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підставі для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 295, 296, 299, 321, 325 КАС України, суд апеляційної інстанції

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Гадяцького районного суду Полтавської області від 18.07.2022 по справі № 526/827/22 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Встановити Департаменту патрульної поліції Національної поліції України строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги тривалістю 10 календарних днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, що вищезазначені недоліки апеляційної скарги можуть бути усунені шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду вмотивованої заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням поважних підстав його пропуску.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом строк у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено відповідно до ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: (підпис) С.П. Жигилій