Справа № 640/3265/22
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/3265/22 Суддя (судді) першої інстанції: Катющенко В.П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Єгорової Н.М.,

суддів - Федотова І.В., Чаку Є.В.,

при секретарі - Поляновській О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Офісу Генерального прокурора та Київської обласної прокуратури на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 липня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, П`ятнадцятої кадрової комісії, Київської обласної прокуратури про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку, -

ВСТАНОВИЛА:

У січні 2022 року позивач - ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Офісу Генерального прокурора, П`ятнадцятої кадрової комісії, Київської обласної прокуратури, яким просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення п`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) від 13 вересня 2021 року №171 про неуспішне проходження атестації;

- визнати протиправним та скасувати наказ керівника Київської обласної прокуратури від 22 жовтня 2021 року № 802к про звільнення ОСОБА_1 з посади прокурора Бориспільської місцевої прокуратури Київської області та органів прокуратури, у зв`язку з неуспішним проходженням атестації, на підставі підпункту 2 пункту 19 розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" з 25 жовтня 2021 року;

- поновити ОСОБА_1 на посаді прокурора Бориспільської місцевої прокуратури Київської області чи на рівнозначній посаді;

- стягнути з Київської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, починаючи з 22 жовтня 2021 року.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 липня 2022 року адміністративний позов задоволено частково:

- визнано протиправним та скасовано рішення п`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) від 13 вересня 2021 року № 171 про неуспішне проходження атестації;

- визнано протиправним та скасовано наказ Київської обласної прокуратури від 22 жовтня 2021 року № 802к про звільнення ОСОБА_1 з посади прокурора Бориспільської місцевої прокуратури Київської області та органів прокуратури з 25 жовтня 2021 року;

- поновлено ОСОБА_1 на посаді прокурора Бориспільської місцевої прокуратури Київської області з 26 жовтня 2021 року;

- стягнуто з Київської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 26 жовтня 2021 року по 12 липня 2022 року в сумі 65995,02 грн.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням, Офіс Генерального прокурора подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та постановити нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначив, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, а висновки суду не відповідають обставинам справи. Додатково зазначив, що 04 жовтня 2020 року за наслідками складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використання комп`ютерної техніки ОСОБА_1 набрав 92 бали, що є менше прохідного балу для успішного складення іспиту.

Звернув увагу суду, що позивач прибув для проходження тестування, пройшов іспит і лише після отримання негативного результату звернувся з заявою до кадрової комісії про повторне проходження іспиту у зв`язку з незадовільним станом здоров`я та технічними збоями.

Позивач подав до суду відзив на апеляційну скаргу Офісу Генерального прокурора, відповідно до якого просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, оскільки до повноважень кадрових комісій не належить перегляд власних рішень, водночас дії п`ятнадцятої кадрової комісії не відповідали принципу належного урядування, позаяк останнім проігноровано протокол засідання першої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур від 20 листопада 2020 року №12 та надано власну оцінку обставинам складання прокурором іспиту 04 листопада 2020 року.

Також не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач - Київська обласна прокуратура подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та постановити нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Апеляційна скарга обґрунтована тим, що рішення кадрової комісії є беззаперечною та остаточною підставою для видання керівником обласної прокуратури наказу про звільнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 з 2012 року працював в органах прокуратури, з 14 грудня 2015 року - на посаді прокурора Бориспільської місцевої прокуратури.

07 жовтня 2019 року позивачем подано Генеральному прокурору заяву про переведення на посаду прокурора в окружній прокураті та про намір пройти атестацію.

Згідно з відомостями про результати тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки ОСОБА_1 набрав 92 бали.

Рішенні п`ятнадцятої кадрової комісії від 13 вересня 2021 року № 171 "Про неуспішне проходження прокурором атестації" зафіксовано, що ОСОБА_1 за результатами вкладання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки набрав 92 бали, що є менше прохідного балу (93) для успішного складання іспиту, встановленого наказом виконувача обов`язків Генерального прокурора від 07 жовтня 2020 року № 474 "Про встановлення прохідного бала для успішного складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки під час атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), а також оприлюднення зразка тестових питань (завдань) та правил складання іспиту", останній не допускається до етапу проходження співбесіди та припиняє участь в атестації. У зв`язку з цим, прокурор Бориспільської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_1 неуспішно пройшов атестацію.

22 жовтня 2021 року Керівником обласної прокуратури прийнято наказ № 802к, яким ОСОБА_1 звільнено з посади прокурора Бориспільської місцевої прокуратури Київської області та органів прокуратури на підставі рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації (підпункт 2 пункту 19 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи прокуратури") з 25 жовтня 2021 року.

Вважаючи протиправним рішення кадрової комісії та наказ про звільнення позивач звернувся до суду з позовом.

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції дійшов висновку про те, що дії п`ятнадцятої кадрової комісії не відповідають принципу належного урядування, позаяк останнім проігноровано протокол засідання першої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) від 20 листопада 2020 року № 12 та надано власну оцінку обставинам складання прокурором іспиту 04 листопада 2020 року.

Надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Згідно з п. 19 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України від 19.09.2019 № 113-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" (далі - Закон № 113-IX) прокурори та слідчі органів прокуратури, зазначені в підпунктах 1 - 4 пункту 7 цього розділу, звільняються Генеральним прокурором, керівником регіональної (обласної) прокуратури з посади прокурора за умови настання однієї з таких підстав:

1) неподання прокурором чи слідчим органів прокуратури у встановлений строк заяви до Генерального прокурора про переведення до Офісу Генерального прокурора, обласної прокуратури, окружної прокуратури та про намір у зв`язку із цим пройти атестацію;

2) рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації;

3) в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах відсутні вакантні посади, на які може бути здійснено переведення прокурора чи слідчого органів прокуратури, який успішно пройшов атестацію;

4) ненадання прокурором чи слідчим органів прокуратури, у разі успішного проходження ним атестації, згоди протягом трьох робочих днів на переведення на запропоновану йому посаду в Офісі Генерального прокурора, обласній прокуратурі, окружній прокуратурі.

Перебування прокурора на лікарняному через тимчасову непрацездатність, у відпустці чи у відрядженні до Національної академії прокуратури України для участі в її роботі на постійній основі не є перешкодою для його звільнення з посади прокурора відповідно до цього пункту.

Вказані в цьому пункті прокурори можуть бути звільнені з посади прокурора також і на інших підставах, передбачених Законом України "Про прокуратуру".

Відповідно до п. 11 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX атестація прокурорів проводиться кадровими комісіями Офісу Генерального прокурора, кадровими комісіями обласних прокуратур, утворення, визначення складу, періоду та порядку роботи яких, здійснюється Генеральним прокурором.

Пунктом 9 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX встановлено, що атестація здійснюється згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, який затверджується Генеральним прокурором, з урахуванням особливостей, визначених пунктом 7 цього розділу.

Згідно з п. 7 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX положення щодо проходження атестації, передбаченої цим розділом, поширюються на прокурорів та слідчих органів прокуратури, які:

1) на день набрання чинності цим Законом займають посади у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах;

2) на день набрання чинності цим Законом займали посади у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, але з поважних причин, до яких належать тимчасова непрацездатність, відпустка по догляду за дитиною, відрядження для участі в роботі інших органів на постійній основі тощо, не проходили атестацію;

3) звільнені з органів прокуратури у зв`язку з настанням підстав, передбачених підпунктами 1 і 2 пункту 19 цього розділу, щодо яких набрало законної сили рішення суду про поновлення на посаді прокурора у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, у тому числі у разі прийняття судом рішення про поновлення на посаді прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах;

4) звільнені до набрання чинності цим Законом з органів прокуратури, щодо яких набрало законної сили рішення суду про поновлення на посаді прокурора у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, у тому числі у разі прийняття судом рішення про поновлення на посаді прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах.

Прокурори та слідчі органів прокуратури, зазначені в підпунктах 1 - 4 цього пункту, можуть бути переведені на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах лише у разі успішного проходження ними атестації.

Проходження атестації особами, зазначеними в підпункті 3 цього пункту, розпочинається з етапу, на якому було прийнято рішення про неуспішне її проходження.

Наказом Генерального прокурора від 03 жовтня 2019 року № 221 затверджено Порядок проходження прокурорами атестації (далі - Порядок № 221).

Згідно з п.п. 2 - 4 Порядку № 221 атестація прокурорів Генеральної прокуратури України (включаючи прокурорів Головної військової прокуратури, прокурорів секретаріату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів), регіональних, місцевих прокуратур та військових прокуратур проводиться відповідними кадровими комісіями.

Атестація прокурорів проводиться кадровими комісіями прозоро та публічно у присутності прокурора, який проходить атестацію.

Порядок роботи, перелік і склад кадрових комісій визначаються відповідними наказами Генерального прокурора.

Відповідно до п. 10 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX прокурори Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур (у тому числі ті, які були відряджені до Національної академії прокуратури України для участі в її роботі на постійній основі) мають право в строк, визначений Порядком проходження прокурорами атестації, подати Генеральному прокурору заяву про переведення на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах. У заяві також повинно бути зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних, на застосування процедур та умов проведення атестації. Форма та порядок подачі заяви визначаються Порядком проходження прокурорами атестації.

Згідно з п.п. 9, 10 Порядку № 221 атестація проводиться на підставі письмової заяви прокурора Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури про переведення на посаду прокурора відповідно в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах, в якій зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних і на застосування процедур та умов проведення атестації. Форми типових заяв прокурора встановлено у додатку 2 до цього Порядку.

Заява, вказана у пункті 9 розділу I цього Порядку, подається Генеральному прокурору прокурорами Генеральної прокуратури України (включаючи прокурорів Головної військової прокуратури, прокурорів секретаріату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів), прокурорами регіональних прокуратур, військових прокуратур регіонів (на правах регіональних), прокурорами місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів та інших військових прокуратур (на правах місцевих) до 15 жовтня 2019 року (включно).

Заява підписується прокурором особисто.

Як встановлено судом позивачем подано на ім`я Генерального прокурора заяву про переведення на посаду прокурора в окружній прокуратурі та про намір пройти атестацію від 07 жовтня 2019 року.

Відповідно до п. 13 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX атестація прокурорів включає такі етапи:

1) складення іспиту у формі анонімного письмового тестування або у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора. Результати анонімного тестування оприлюднюються кадровою комісією на офіційному вебсайті Генеральної прокуратури України або Офісу Генерального прокурора не пізніше ніж за 24 години до проведення співбесіди;

2) проведення співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності. Для оцінки рівня володіння практичними уміннями та навичками прокурори виконують письмове практичне завдання.

Атестація може включати інші етапи, непроходження яких може бути підставою для ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації прокурором. Перелік таких етапів визначається у Порядку проходження прокурорами атестації, який затверджує Генеральний прокурор.

Відповідно до п. 6 Порядку № 221 атестація включає такі етапи:

1) складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора;

2) складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки;

3) проведення співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності. Для оцінки рівня володіння практичними уміннями та навичками прокурори виконують письмове практичне завдання.

Згідно з додатком 2 до Протоколу № 10 від 04 листопада 2020 року позивач неуспішно склав іспит у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки та набрав 92 бали при мінімально необхідних для складання іспиту 93 балів.

Судом встановлено, що 04 листопада 2020 року та 05 листопада 2020 року позивач звернувся до Голови першої кадрової комісії з заявами з проханням надати можливість повторної здачі тесту на загальні здібності та навики, з підстав збою в роботі комп`ютерної техніки та незадовільного стану здоров`я.

Згідно з протоколом засідання першої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) від 20 листопада 2020 року № 12 (шосте питання порядку денного) вивченням доводів заявників (у тому числі, викладених доводів у заявах ОСОБА_1 ), долучених документів, а також змісту проведеного інструктажу встановлено, що зазначені у їх зверненнях факти знайшли своє підтвердження. Вказане є поважною причиною, яка істотно вплинула на перебіг і результат складання іспиту, внаслідок чого комісією вирішено:

- задовольнити заяви заявників (у тому числі: ОСОБА_1 ) та внести їх до графіку для складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки;

- виключити заявників (у тому числі: ОСОБА_1 ) зі списку осіб, які 04 листопада 2020 року та 06 листопада 2020 року не склали іспит у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки;

- відповідно до пункту 7 розділу І Порядку проходження прокурорами атестації призначити нову дату складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

Як встановлено судом першої інстанції першою кадровою комісією обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) так і не було призначено дату складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

Вирішуючи питання про включення до графіку складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки ОСОБА_1 , члени п`ятнадцятої кадрової комісії одноголосно проголосували проти, що зафіксовано у протоколі від 25 серпня 2021 року № 6 (двадцять восьме питання порядку денного).

Вказане рішення мотивовано тим, що згідно з відомостями про результати складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, проходження тестування з боку ОСОБА_1 було завершено, під час проведення тестування звернень від ОСОБА_1 до робочої групи та до членів комісії не надходило, акти про дострокове завершення тестування з незалежних від членів комісії та прокурора причин не складались. ОСОБА_1 з`явився на іспит і до початку тестування не подав до кадрової комісії заяву про перенесення дати іспиту у зв`язку з поважною причиною (незадовільний стан здоров`я). Сам факт звернення прокурора із заявою про незадовільний стан здоров`я та технічні збої програмного забезпечення після неуспішного проходження ним тестування не є доказом їх наявності.

Пунктом 6 розділу ІІІ Порядку № 221 передбачено, що прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, не допускається до співбесіди, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.

Як зазначено вище за результатами проходження позивачем іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, останнім не було набрано прохідний бал, водночас першою кадровою комісією зафіксовано поважність причин, які істотно вплинули на перебіг і результат складання іспиту ОСОБА_1 та вирішено призначити останньому нову дату складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, одночасно виключивши останнього зі списків осіб, які 04 листопада 2020 року не склали іспит у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

Пунктом 7 розділу І Порядку № 221 передбачено, що повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів не допускається. Якщо складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних чи інших причин, які не залежали від членів комісії та прокурора, або ж у разі скасування судом рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації комісія призначає новий час (дату) складання прокурором відповідного іспиту чи проведення з ним співбесіди.

Абзацом 3 п. 11 розділу І Порядку № 221 передбачено, що у виключних випадках, за наявності заяви, підписаної прокурором або належним чином уповноваженою ним особою (якщо сам прокурор за станом здоров`я не може її підписати або подати особисто до комісії) про перенесення дати іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора, або дати іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, або дати співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності, кадрова комісія має право протягом трьох робочих днів з дня отримання такої заяви ухвалити рішення про перенесення дати складення відповідного іспиту, проведення співбесіди для такого прокурора.

Отже виключні обставини за заявою прокурора дозволяють перенести один з етапів атестації. При цьому, визнання поважності причин належить до виключної компетенції кадрової комісії.

В день проведення іспиту 04 листопада 2020 року позивач звертався з заявою до голови першої кадрової комісії, у якій повідомляв про збої у роботі комп`ютера, на якому він проходив тестування ("при виборі відповіді не завжди виділявся його вибір та не завжди з першого разу переходило до наступного питання, зависав ноутбук").

Також, позивач звертався з заявою до голови першої кадрової комісії 05 листопада 2020 року, у якій також повідомляв про вказані обставини та про свій незадовільний стан здоров`я, що підтверджується довідкою від 04 листопада 2020 № 178 та консультативним заключенням.

Крім того першою кадровою комісією під час вирішення вказаного питання, було розглянуто не лише заяву ОСОБА_1 , а й заяви інших прокурорів, що підтверджується протоколом від 20 листопада 2020 року № 12, відповідно до якого комісія дійшла висновку про підтвердження викладених у зверненнях фактів та визнала поважною причиною, яка істотно вплинула на перебіг і результат складання іспиту.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, що до повноважень кадрових комісій не належить перегляд власних рішень.

Водночас доводи апелянтів про те, що першою кадровою комісією приймалось процедурне рішення, а не остаточне колегією суддів оцінюється критично з огляду на наступне.

У п. 70 рішення Європейського суду з прав людини від 20 жовтня 2011 року у справі "Рисовський проти України" Суд зазначив, що принцип "належного урядування", зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків.

Прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що дії п`ятнадцятої кадрової комісії не відповідають принципу належного урядування, позаяк останнім проігноровано протокол засідання першої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) від 20 листопада 2020 року № 12 та надано власну оцінку обставинам складання прокурором іспиту 04 листопада 2020 року.

Водночас не призначення першою кадровою комісією нового часу та дати складення іспиту, та не затвердження нового графіку складання іспиту не може слугувати підставою для прийняття п`ятнадцятою кадровою комісією, після спливу більш, як десяти місяців з моменту проходження позивачем атестації, рішення про неуспішне проходження атестації без врахування всіх обставин встановлених першою кадровою комісією.

З урахуванням викладеного колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що п`ятнадцятою кадровою комісією повинно було бути вирішено виключно питання щодо дати проходження позивачем другого етапу атестації, позаяк останній виключений зі списку осіб, які 04 листопада 2020 року не склали іспит у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, відповідно, у відповідача не було правових підстав для висновку про неуспішне проходження ОСОБА_1 атестації.

Як вірно зазначено судом першої інстанції члени п`ятнадцятої кадрової комісії не були присутні під час складання іспиту ОСОБА_1 , що є порушенням п. 4 розділу ІІІ Порядку № 221.

Європейський суд з прав людини у справі "Лелас проти Хорватії" зазначив, що державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати своєчасного виконання своїх обов`язків.

Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки", "Ґаші проти Хорватії", "Трґо проти Хорватії").

Водночас Офісом Генерального прокурора та створеними ним кадровими комісіями не дотримано встановлених процедур, оскільки перша кадрова комісія визнала поважними причини, які вплинули на хід та результати іспиту від 04 листопада 2020 року для позивача і визнала необхідність призначення нової дати його складання, а 13 вересня 2021 року п`ятнадцята кадрова комісія, на підставі результатів цього ж іспиту з порушенням п. 4 розділу ІІІ Порядку № 221, прийняла рішення про неуспішне проходження позивачем атестації.

Враховуючи викладене рішення п`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) від 13 вересня 2021 року № 171 про неуспішне проходження атестації є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо вимоги позивача про визнання протиправним та скасування наказу керівника Київської обласної прокуратури від 22 жовтня 2021 року № 802к про звільнення ОСОБА_1 з посади прокурора Бориспільської місцевої прокуратури Київської області та органів прокуратури колегія суддів зазначає наступне.

Оскільки підставою для звільнення ОСОБА_1 слугувало рішення п`ятнадцятої кадрової комісії від 13 вересня 2021 року № 171, що визнано судом протиправним та скасовано, відповідно наявні підстави для скасування наказу керівника Київської обласної прокуратури від 22 жовтня 2021 року № 802к.

Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом України в постанові від 28 жовтня 2014 року (№ рішення у ЄДРСР 41602330), у випадку незаконного звільнення працівника з роботи, його порушене право повинно бути відновлене шляхом поновлення його на посаді, з якої його було незаконно звільнено.

Враховуючи викладене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позивач підлягає поновленню на посаді прокурора Бориспільської місцевої прокуратури Київської області з 26 жовтня 2021 року.

Водночас оскільки апелянтами не оскаржується розрахунок середнього заробітку за час вимушеного прогулу, колегією суддів у вказаній частині рішення оцінка не надається.

Крім іншого, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційні скарги Офісу Генерального прокурора та Київської обласної прокуратури залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 липня 2022 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Н.М. Єгорова

Судді І.В. Федотов

Є.В. Чаку

Повний текст постанови складено "21" листопада 2022 року.