Справа № 260/1799/22
Суддя: Святецький Віктор Валентинович
Дата ухвалення: 2022-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2022 рокуЛьвівСправа № 260/1799/22 пров. № А/857/13146/22
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Святецького В.В.,

суддів Довгополова О.М., Гудима Л.Я.,

з участю секретаря судового засідання Приступи Р.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Закарпатській області на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 08 серпня 2022 року у справі № 260/1799/22 (головуючий суддя Гаврилко С.Є., час ухвалення 11 год. 16 хв., м. Ужгород, повний текст рішення складений 2022 року) за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю ,,Закарпатська будівельна компанія до Головного управління ДПС у Закарпатській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

23 травня 2022 року товариство з обмеженою відповідальністю (ТзОВ) ,,Закарпатська будівельна компанія звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області, Державної податкової служби України, в якому просило:

а) визнати протиправними та скасувати Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 3749471/43220610 від 02.02.2022, прийняте Головним управлінням ДПС України в Закарпатській області як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України;

б) зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 8 від 24.01.2022;

в) стягнути з Державної податкової служби України та Головного управління ДПС України в Закарпатській області як відокремленого підрозділу Державної податкової служби, за рахунок бюджетних асигнувань таких суб`єктів владних повноважень, всю суму понесених товариством з обмеженою відповідальністю ,,Закарпатська будівельна компанія судових витрат.

Рішенням від 08 серпня 2022 року Закарпатський окружний адміністративний суд позовні вимоги задовольнив повністю, а також стягнув з Головного управління ДПС в Закарпатській області за рахунок його бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю ,,Закарпатська будівельна компанія судові витрати на правничу допомогу в розмірі 1500,00 грн. та судовий збір у розмірі 2481,00 грн.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДПС в Закарпатській області подало апеляційну скаргу, оскільки вважає рішення необґрунтованим, висновки якого не відповідають обставинам справи.

В апеляційній скарзі відповідач зазначає, що реєстрація спірного розрахунку коригування кількісних та вартісних показників до податкової накладної була зупинена на підставі пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України як такої, що відповідає пунктам 4, 6 Критеріїв ризиковості здійснення операцій (у розрахунку коригування, складеному до податкової накладної, передбачається зміна номенклатури товару/послуги 0011, які відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються).

Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН розглянула надані позивачем пояснення та прийняла оскаржене рішення про відмову в реєстрації спірного розрахунку коригування від 24 січня 2022 року, оскілки позивач не надав копії документів: розрахункових документів та/або банківських виписок з особливих рахунків.

За таких обставин відповідач вважає, що у ГУ ДПС в Закарпатській області були законні підстави для прийняття рішення про відмову у реєстрації спірного розрахунку коригування.

З огляду на викладене, відповідач просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

ТзОВ ,,Закарпатська будівельна компанія подало відзив на апеляційну скаргу, в якому спростовує доводи відповідача про невідповідність рішення суду першої інстанції нормам матеріального та процесуального права.

Представник відповідача в судовому засіданні апеляційного суду підтримав вимоги апеляційної скарги та просить їх задовольнити в повному обсязі.

Представник позивача в судове засідання апеляційного суду не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, що в силу приписів ч.2 ст. 313 КАС України не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи скарги, апеляційний суд вважає, що скарга не належить до задоволення з таких підстав.

Суд першої інстанції встановив та підтверджується матеріалами справи, що 09 березня 2021 року ТзОВ ,,Закарпатська будівельна компанія (продавець) та фізична особа ОСОБА_1 (покупець) уклали договір купівлі-продажу майнових прав №18/БОН, відповідно до умов якого продавець відчужує (продає), а покупець набуває (придбає) майнові права на об`єкт нерухомості у порядку та на умовах, визначених даним договором, у відповідності до норм законодавства України, що визначають загальні положення щодо купівлі-продажу (т. 1, а.с. 196-202).

Об`єкт нерухомості, майнові права на який відчужуються за даним договором, знаходиться в об`єкті капітального будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , який споруджується продавцем та характеризується наступним чином: нежитлове приміщення (комерційного призначення) № 5 літера "а", 95 кв.м, поверх цокольний.

Відповідно до пункту 4.3 договору, орієнтовна загальна вартість майнових прав на об`єкт нерухомості становить 3164355,00 грн. з 20% ПДВ (527392,50 грн), але не менше гривневого еквіваленту 114000 доларів США, згідно середньо-комерційного курсу банківських установ на території міста Ужгорода в момент підписання даного договору та здійснення по ньому будь-яких платежів (розрахунків).

Згідно із пунктом 4.4 договору розрахунки між сторонами здійснюються протягом всього строку дії договору в наступному порядку: -покупець перераховує суму грошових коштів в розмірі 3164355 грн з 20% ПДВ (527392,50 грн.), але не менше гривневого еквіваленту 114000 доларів США, згідно середньо-комерційного курсу банківських установ на території міста Ужгорода в момент здійснення платежу, на поточний (інший банківський рахунок) продавця, згідно виставлених останнім рахунків, але не пізніше 31 серпня 2021 року;

-рахунки видані продавцем дійсні протягом 5 робочих днів. Рахунок, виданий продавцем, підлягає сплаті протягом 5 робочих днів з моменту його видачі;

-покупець має право на дострокове виконання своїх грошових зобов`язань за наявності письмового погодження продавця.

Відповідно до пункту 5.3.2.1 договору передбачено право покупця відмовитися від цього договору шляхом дострокового його розірвання на умовах, визначених даною угодою.

Відповідно до пункту 6.1 договору у випадку розірвання або припинення цього договору з ініціативи покупця, на умовах та з підстав, визначених у цьому договорі, продавець протягом 30 банківських днів з моменту повної оплати майнових прав на об`єкт нерухомого майна, які є предметом цього договору, третьою особою, зобов`язаний повернути всі грошові кошти, отримані від покупця без індексації, з утриманням винагороди у випадках, визначених цим договором.

Припинення договору в двосторонньому порядку здійснюється шляхом укладення Угоди про розірвання цього договору (пункт 8.3 договору).

На виконання умов вищезазначеного договору ОСОБА_1 провела попередню оплату вартості майнових прав шляхом перерахунку наступних авансових платежів на поточний банківський рахунок ТзОВ ,,Закарпатська будівельна компанія, в тому числі 09 березня 2021 року в сумі 277000 грн, в тому числі ПДВ 46166,67 грн (т. 2, а.с. 104).

У зв`язку з надходженням вказаних коштів 09 березня 2021 року ТзОВ ,,Закарпатська будівельна компанія сформувала та зареєструвала в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 10 (т. 1, а.с. 217).

Загалом сума сплачених ОСОБА_1 в рахунок попередньої оплати авансових внесків склала 2436150 грн. (т. 2, а.с. 104-118).

В подальшому 24 січня 2022 року ТзОВ ,,Закарпатська будівельна компанія та фізична особа ОСОБА_1 уклали угоду про розірвання договору купівлі-продажу майнових прав № 18/БОН від 09 березня 2021 року, відповідно до пункту 4 якої сторони досягли згоди, що сплачена покупцем сума грошових коштів в розмірі 2436150 грн з 20% ПДВ (в розмірі 406025 грн) підлягає поверненню, або іншим чином зарахуванню по грошових зобов`язаннях покупцеві протягом 60 календарних днів з моменту підписання даної угоди (т. 2, а.с. 23).

Одночасно, 24 січня 2022 року ТзОВ ,,Закарпатська будівельна компанія (продавець) та фізична особа ОСОБА_1 (покупець) уклали договір купівлі-продажу майнових прав № 46/БОН, відповідно до умов якого продавець відчужує (продає), а покупець набуває (придбає) майнові права на об`єкт нерухомості у порядку та на умовах, визначених даним договором, у відповідності до норм законодавства України, що визначають загальні положення щодо купівлі-продажу (т. 2, а.с. 26-30).

Об`єкт нерухомості, майнові права на який відчужуються за даним договором, знаходиться в об`єкті капітального будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , який споруджується продавцем, та характеризується наступним чином: нежитлове приміщення (комерційного призначення) №104 (проектна адреса), 91,6 кв.м, поверх перший.

Згідно із пунктом 4.2 договору загальна вартість майнових прав на об`єкт нерухомості становить 3051104,40 грн з 20% ПДВ (у розмірі 508517,40 грн).

Відповідно до пункту 4.3 договору, розрахунок між сторонами здійснюється протягом всього строку дії цього договору, але не пізніше 31 березня 2022 року.

Окрім того, 24 січня 2022 року між ТзОВ ,,Закарпатська будівельна компанія (боржник за угодою про розірвання договору купівлі-продажу майнових прав №18/БОН від 09 березня 2021 року, кредитор за договором купівлі-продажу №46/БОН від 24 січня 2022 року, сторона-1) та фізична особа ОСОБА_1 (кредитор за угодою про розірвання договору купівлі-продажу майнових прав №18/БОН від 09 березня 2021 та боржник за договором купівлі-продажу № 46/БОН від 24 січня 2022 року, сторона-2) уклали угоду про зарахування зустрічних однорідних вимог, згідно з якою з моменту її підписання сторона-1 вважається такою, що виконала свої зобов`язання перед стороною - 2 згідно угоди від 24 січня 2022 про розірвання договору купівлі-продажу майнових прав №18/БОН від 09 березня 2021 року на загальну суму 2436150 грн (т. 2, а.с. 33).

Пунктом 5 вказаної угоди про зарахування зустрічних однорідних вимог визначено, що з моменту укладення та підписання даної угоди сторони зараховують суму грошових коштів в розмірі 2436150,00 грн. Згідно пункту 4 угоди в рахунок часткової оплати вартості майнових прав на нежитлове приміщення (комерційного призначення) №104, загальною площею 91,60 кв. м, що розташоване на першому поверсі в будинку по АДРЕСА_1 , згідно договору купівлі-продажу майнових прав №46/БОН від 24.01.2022 на суму 3051104,00 грн. з 20% ПДВ, а сторона-2 вважається такою, що частково виконала свої зобов`язання перед стороною-1. Решта грошового зобов`язання сторони-2 перед стороною-1 в загальному розмірі 614954,40 грн з 20% ПДВ підлягає виконанню стороною-2 шляхом перерахування таких грошових коштів на поточний рахунок сторони-1 до 31 березня 2022 року включно.

У зв`язку з вищенаведеним та укладенням угоди про зарахування зустрічних однорідних вимог ТзОВ ,,Закарпатська будівельна компанія 24 січня 2022 року сформувала та надіслала для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, в тому числі, розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 8 до податкової накладної № 10 від 09 березня 2021 року, в якому були скориговані показники такої податкової накладної шляхом зменшення податкового зобов`язання на 46000 грн та обсягів постачання без урахування податку на додану вартість, що оподатковується за основною ставкою на 230000 грн (т. 1, а.с. 23, 24).

Однак, реєстрація була зупинена на підставі пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, як такої, що відповідає пунктам 4, 6 Критеріїв ризиковості здійснення операції (у розрахунку коригування, складеному до податкової накладної, передбачається зміна номенклатури товару/послуги 0011, які відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються)) (т. 1, а.с. 25).

При цьому платнику податків запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

26 січня 2022 року ТзОВ ,,Закарпатська будівельна компанія надіслало комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування ГУ ДПС у Закарпатській області пояснення за №8/ДПС/РК/011, в яких проінформувало стосовно підстав проведення коригування зареєстрованої раніше податкової накладної та долучило відповідні первинні документи та податкову звітність (т. 1, а.с. 30-36).

За результатами розгляду поданого повідомлення 02 лютого 2022 року Комісія ГУ ДПС у Закарпатській області прийняла рішення № 3749471/43220610 про відмову у реєстрації розрахунку коригування № 2 від 24 січня 2022 року, обґрунтоване неподанням платником податку копій документів, а саме: розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків (т. 2, а.с 124, 125).

Вважаючи відмову контролюючого органу здійснити реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправною та такою, що суперечить нормам чинного законодавства, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що з долучених позивачем документів Комісія ГУ ДПС у Закарпатській області мала можливість встановити обставини та підстави формування розрахунку коригування № 8 від 24 січня 2022 року.

Такі висновки суду першої інстанції, на думку колегії суддів апеляційного суду, відповідають фактичним обставинам справи, нормам матеріального права та є вірними.

Так, відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Підпунктом 14.1.60 пункту 14 статті 14 Податкового кодексу (ПК) України визначено, що Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Відповідно до пункту 187.1 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

За змістом пункту 192.1 статті 192 ПК України, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Відповідно до вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання вказаної норми Кабінет Міністрів України 11 грудня 2019 року прийняв постанову № 1165 ,,Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок №1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

Відповідно до пункту 6 Порядку №1165 комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно із приписами пункту 7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

За правилами пунктів 10-11 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Згідно змісту квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної у цій справі, підставою для такого зупинення стали пункти 4, 6 Критеріїв ризиковості здійснення операції (у розрахунку коригування, складеному до податкової накладної, передбачається зміна номенклатури товару/послуги 0011, які відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються))

У Додатку 3 до Порядку №1165 встановлено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість. Зокрема, пункт 4 передбачає, що складення розрахунку коригування постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, якщо передбачається зміна номенклатури товару/послуги (для товарів за кодами згідно з УКТЗЕД - зміна перших чотирьох цифр кодів, а для послуг за кодами відповідно до Державного класифікатора продукції та послуг - перших двох цифр кодів), за умови відсутності такого/такої товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування, поданому для реєстрації в Реєстрі, у таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (надається) (пункт 4);

Складення розрахунку коригування на зменшення податкових зобов`язань до податкової накладної, складеної та зареєстрованої постачальником товарів/послуг на неплатника податку на додану вартість, та подання для реєстрації в Реєстрі у строк, що перевищує 14 календарних днів з дня складення податкової накладної, зареєстрованої в Реєстрі без порушення граничних строків реєстрації, встановлених Кодексом (пункт 6).

Однак, контролюючий орган у надісланій позивачу квитанції не зазначив конкретної інформації щодо ризиковості платника податку, достатньої для зупинення реєстрації розрахунку коригування накладної в ЄРПН і на підставі якої зупинена реєстрація спірного розрахунку коригування, натомість вказано лише загальне посилання на пункти 4, 6 Критеріїв ризиковості платника податку.

У квитанції про зупинення реєстрації розрахунку коригування в ЄРПН позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в розрахунку коригування для розгляду питання про прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

За таких обставин колегія суддів вважає, що сформована у такий спосіб комісією регіонального рівня пропозиція щодо надання документів є загальною та формальною, вона за своїм змістом дублює припис підпункту 3 пункту 11 Порядку №1165. Така пропозиція щодо надання документів не є конкретизованою, що може свідчити про наявність у платника податків вільного розсуду щодо переліку документів, які слід надати.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що квитанція про зупинення реєстрації розрахунку коригування не відповідає вимогам, які встановлені до них пунктом 11 Порядку №1165 в частині необхідності зазначення критерію (їв) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (их) зупинена реєстрація податкової накладної в Реєстрі, із розрахованим показником за цим критерієм, якому відповідає платник податку.

Також у квитанції не конкретизовано, які саме документи слід надати платнику податків та чого мають стосуватися пояснення такого платника податків для того, аби реєстрація розрахунку коригування стала можливою, що також свідчить про невідповідність сформованої квитанції вимогам до таких, що визначені пунктом 11 Порядку №1165.

Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений наказом Міністерства фінансів України № 520 від 12 грудня 2019 року, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 13 грудня 2019 року за № 1245/34216 (далі Порядок №520).

Відповідно до пункту 4 Порядку № 520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Згідно із приписами пункту 5 вказаного Порядку перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

З матеріалів справи апеляційний суд вбачає, що підставою для прийняття комісією ГУ ДПС у Закарпатській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН оскарженого рішення про відмову у реєстрації спірного розрахунку коригування слугувало: ненадання платником податку копій документів, а саме: розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.

Суд першої інстанції ретельно дослідив надані сторонами докази та встановив, що з метою забезпечення проведення реєстрації розрахунку коригування до раніше поданої податкової накладної ТзОВ ,,Закарпатська будівельна компанія подало до контролюючого органу пояснення № 8/ДПС/РК/011, в яких проінформовано стосовно підстав проведення такого коригування. До таких, серед іншого, було долучено копії договорів купівлі-продажу майнових прав № 18/БОН від 09 березня 2021 року та № 46/БОН від 24 січня 2022 року, угоди про розірвання договору купівлі-продажу майнових прав № 18/БОН від 09 січня 2021 року та угоди про зарахування зустрічних однорідних вимог б/н від 24 січня 2022 року.

За таких обставин, колегія суддів визнає слушними доводи суду першої інстанції про те, що з долучених позивачем документів Комісія ГУ ДПС у Закарпатській області мала можливість встановити обставини та підстави формування розрахунку коригування № 8 від 24 січня 2022 року.

Зважаючи на це, суд першої інстанції дійшов аргументованого висновку, що рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування є неправомірним та таким, що підлягає скасуванню. Відмова відповідача у реєстрації розрахунку коригування необґрунтована та безпідставна, оскільки позивач надав вичерпний перелік документів на підтвердження правомірності реєстрації розрахунку коригування.

Так, суд першої інстанції встановив, що у спірних правовідносинах ТзОВ ,,Закарпатська будівельна компанія та фізична особа ОСОБА_1 скористалися правом зарахування зустрічних однорідних вимог при розірванні договору купівлі-продажу майнових прав № 18/БОН від 09 березня 2021 року шляхом укладення угоди про зарахування зустрічних однорідних вимог, відповідно до умов якої вирішили зарахувати раніше сплачений ОСОБА_1 авансовий платіж по договору купівлі-продажу майнових прав № 18/БОН в рахунок часткової оплати по укладеному між тими самими сторонами 24 січня 2022 року договору купівлі-продажу майнових прав № 46/БОН.

Посилаючись на правовий висновок Верховного Суду, наведений в постанові від 22 червня 2022 року у справі №826/2485/16, суд першої інстанції зазначив, що нормами ПК України передбачена необхідність коригування суми податкових зобов`язань та податкового кредиту, а також формування розрахунку коригування до раніше надісланих до реєстрації податкових накладних, в тому числі, у разі повернення постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг. При цьому, положення статті 192 ПК України не містять застережень щодо неможливості проведення такого коригування у разі повернення попередньої оплати за розірваним договором шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог по іншому договору.

Якщо продавцем - платником ПДВ на дату отримання попередньої (авансової) оплати за договором були визначені податкові зобов`язання з ПДВ та надалі за домовленістю сторін дія договору припиняється, а попередня (авансова) оплата зараховується в рахунок оплати товарів/послуг за іншим договором, то продавець платник ПДВ має право скласти розрахунок коригування до податкової накладної, складеної на дату отримання такої попередньої (авансової) оплати, або зменшити нараховану суму податкових зобов`язань з ПДВ.

Складання такого розрахунку здійснюється на дату підписання документа, на підставі якого кошти, отримані за першим договором, будуть зараховані в рахунок оплати вартості товарів/послуг за другим договором.

Такий розрахунок коригування до податкової накладної, відповідно до статті 192 пункту 192.1 ПК України, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем) товарів/послуг.

Аналогічне трактування порядку внесення змін до раніше поданої до реєстрації податкової накладної у разі повернення попередньої оплати шляхом зарахування такої в рахунок оплати за вартість іншого товару надала Державна фіскальна служба України у своєму листі від 05 лютого 2019 року № 401/6/99-99-15-03-02-15/ІПК.

Таким чином, розрахунок коригування № 8 від 24 січня 2022 року сформований відповідно до вимог наказу Міністерства фінансів України від 31.12.2015 № 1307 із зазначенням причини коригування ,,103, який відповідає причині коригування ,,Повернення товару або авансових платежів, а подані позивачем документи у повній мірі підтверджували причини коригування податкових зобов`язань у раніше поданій податковій накладній.

На підставі наведеного, колегія суддів вважає, що у суду першої інстанції були належні правові та фактичні підстави для висновку про протиправність та необхідність скасування оскарженого рішення Комісії ГУ ДПС у Закарпатській області № 3749471/43220610 від 02.02.2022 про відмову у реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 8 від 24.01.2022, поданого ТзОВ ,,Закарпатська будівельна компанія.

Суд першої інстанції також обґрунтовано задовольнив позовні вимоги в частині зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 8 від 24.01.2022, оскільки ці позовні вимоги є похідними від позовних вимог, які задоволені та задоволення таких позовних вимог є дотриманням судом гарантій про те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Вказане узгоджується також приписами пункту 19 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 ( в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 р. № 341 із наступними змінами) та пункту 18 Порядку розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165.

Також колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги в частині стягнення на користь позивача витрат на правничу допомогу в сумі 1500,00 грн.

Так, статтею 134 КАС України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

За змістом частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Аналіз вищенаведених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Ухвалюючи рішення про стягнення 1500,00 грн на відшкодування витрат на правничу допомогу, суд першої інстанції виходив з того, що в кожному із перерахованих документів міститься детальний опис усіх наданих послуг саме у цій справі, тобто наявні усі дані, які дають можливість ідентифікувати кожну надану послугу та прослідкувати взаємний зв`язок із даними спором.

Присудивши з відповідача лише 1500,00 грн витрат на правничу допомогу, суд першої інстанції врахував складність справи, час, який об`єктивно був витрачений адвокатом на надання послуг та їх обсяг, а також застосував принцип співмірності, обґрунтованості та пропорційності їх розміру.

Враховуючи наведене, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку про наявність правових підстав для стягнення 1500,00 грн та співмірність заявлених вимог по відшкодуванню витрат на правничу допомогу зі складністю справи, що спростовує доводи апеляційної скарги про завищення суми зазначеного відшкодування.

Наведені обставини спростовують доводи апеляційної скарги про невідповідність висновків суду першої інстанції фактичним обставинам, а тому апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги.

Інші, зазначені відповідачами в апеляційних скаргах обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства (КАС) України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд визнає, що суд першої інстанції, вирішуючи даний публічно-правовий спір, правильно встановив обставини справи та ухвалив законне рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, рішення суду першої інстанції ґрунтується на повно, об`єктивно і всебічно з`ясованих обставинах, доводи апеляційної скарги їх не спростовують, а тому підстав для скасування рішення суду першої інстанції немає.

Керуючись ч.3 ст. 243, ст. 310, п. 1 ч. 1 ст.315, ст. ст. 316, 321, 322 , 325, 328329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ :

апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Закарпатській області залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 08 серпня 2022 року у справі № 260/1799/22 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції лише у випадках, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя В. В. Святецький
судді Л. Я. Гудим
О. М. Довгополов

У зв`язку з перебуванням судді Довгополова О.М. у відрядженні з 14 до 18 листопада 2022 року включно постанова в повному обсязі складена 21 листопада 2022 року.