Справа № 640/1811/19
Суддя: Кравчук В.М.
Дата ухвалення: 2022-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2022 року

м. Київ

справа №640/1811/19

адміністративне провадження № К/9901/31637/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді Кравчука В.М., суддів Єзерова А.А., Стародуба О.П.,

розглянув у попередньому судовому засіданні

касаційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України

на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.10.2019 (колегія у складі суддів Ключковича В.Ю., Парінова А.Б, Беспалова О.О.)

у справі №640/1811/19

за позовом ОСОБА_1

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України,

третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "Житлоінбуд - 2",

про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії.

І. РУХ СПРАВИ

1. 01.02.2019 ОСОБА_1 звернулася до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - ДАБІ України), третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Житлоінбуд-2", в якому просила:

- визнати протиправною бездіяльність Державної архітектурно-будівельної інспекції України, яка виражається у формі невчинення нею дії (невиконанні у встановлених законом порядку та строк обов`язку) щодо здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду шляхом проведення позапланової перевірки законності рішення Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про реєстрацію Декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 17.12.2014 №КС 39: «Готельно-торговельний комплекс з кемпінгом по АДРЕСА_1 , перша черга - кемпінг. Перший пусковий комплекс.", за письмовим зверненням ОСОБА_1 про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду від 03.12.2018;

- зобов`язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України у встановленому законом порядку розглянути письмове звернення ОСОБА_1 про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду від 03.12.2018 та провести позапланову перевірку законності рішення Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про реєстрацію Декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 17.12.2014 №КС 39: "Готельно-торговельний комплекс з кемпінгом по АДРЕСА_1 , перша черга - кемпінг. Перший пусковий комплекс." на його відповідність вимогам законодавства, будівельних норм, стандартів і правил, та письмово повідомити про результати перевірки ОСОБА_1 .

2. Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 19.08.2019 у задоволенні позову відмовлено.

3. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.10.2019 задоволено апеляційну скаргу позивача, скасовано рішення суду першої інстанції, ухвалено нову постанову, якою позов задоволено частково:

- визнано протиправною бездіяльність Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо нерозгляду письмового звернення ОСОБА_1 про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду від 03.12.2018;

- зобов`язано Державну архітектурно-будівельну інспекцію України у встановленому законом порядку розглянути письмове звернення ОСОБА_1 про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду від 03.12.2018 та повідомити ОСОБА_1 про результати розгляду такого звернення;

- у задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

4. 15.11.2019 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга, в якій відповідач просив скасувати рішення суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

5. Ухвалою Верховного Суду від 23.12.2019 відкрито касаційне провадження.

6. Позивач клопотала про розгляд справи за її участі, однак відповідно до ч.1 ст. 343 КАС України попередній розгляд справи проводиться без повідомлення учасників справи.

II. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

7. Судами попередніх інстанцій встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 03.12.2018 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України ОСОБА_1 подала звернення «Про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю».

8. У зверненні йшлося про те, що Департаментом ДАБІ в Київській області була зареєстрована Декларація від 17.12.2014 №КС 39 про готовність до експлуатації об`єкта: «Готельно-торговельний комплекс з кемпінгом по АДРЕСА_1 , перша черга - кемпінг. Перший пусковий комплекс». На думку заявника, зареєстрована декларація містить недостовірні дані, оскільки на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначена в ній, не відповідає дійсності.

Будівля кемпінгу, на момент прийняття в експлуатацію та у даний час, не використовується за її функціональним призначенням, абсолютно не придатна до експлуатації, оскільки до неї не підведені та не підключені інженерні мережі (електро-, водопостачання, водовідведення, тощо), вона є порожньою, стіни ззовні та всередині взагалі не упоряджені, вона не облаштована навіть вікнами і дверми та не має під`їзних шляхів і упорядженої прилеглої території, тобто, на думку заявника, будівля кемпінгу повністю не відповідає вимогам щодо її безпечної експлуатації.

На думку позивача (заявника), по суті, ця недобудована споруда взагалі не є об`єктом нерухомості, що за законом може бути прийнята в експлуатацію як завершений об`єкт будівництва.

Натомість, в п. 15 Декларації вказано, що на об`єкті виконано всі передбачені проектною документацією згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами роботи. Обладнання встановлено згідно з актами про його прийняття після випробування у визначеному порядку. Заходи з охорони праці, забезпечення вибухобезпеки, пожежної безпеки, охорони навколишнього природного середовища і антисейсмічні заходи, передбачені проектом, проведені в повному обсязі.

Таким чином, на думку заявника, подана до Департаменту на реєстрацію декларація містить недостовірні дані, адже на дату реєстрації цієї Декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності.

Посилаючись на положення ч. 1 ст. 376 ЦК України, ч. 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 8 п. 22 Порядку № 461, заявник зазначав у зверненні, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду факту подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню. Звертає увагу, що відповідно до ст. 6 Закону підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичної особи про порушення, що спричинили шкоду її правам, законним інтересам, життю чи здоров`я, навколишньому середовищу чи безпеці держави.

Позивач зазначала, що проживає поруч з об`єктом та є повноправним членом територіальної громади цього населеного пункту, відповідно заявник зазначає, що є повноцінним суб`єктом права на врахування її інтересів під час реалізації проектів містобудівної діяльності. Прямим наслідком спорудження об`єкта є порушення її прав на безпечне для життя і здоров`я довкілля, гарантованих ст. 50 Конституції України, у зв`язку із забудовою лісової земельної ділянки та знищенням лісу і земельних насаджень. Вирубка лісу, зазначає заявник, призводить до погіршення екологічної ситуації. Також, зелені насадження виконують функції захисту ґрунтів від ерозії, вирубка призводить до підвищення рівня ґрунтових вод.

Враховуючи викладене, у заяві позивач просила ДАБІ провести позапланову перевірку законності рішення Департаменту ДАБІ в Київській області про реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації. У разі виявлення ознак порушення - просила ДАБІ зобов`язати Департамент провести позапланову перевірку у зв`язку із зазначенням недостовірних даних у Декларації.

9. У відповіді від 13.12.2018 Департамент ДАБІ в Київській області за дорученням ДАБІ повідомив заявника, що при реєстрації декларації не передбачено надання будь-яких інших документів, окрім двох примірників декларації. У вересні 2018 було здійснено виїзд за адресою об`єкту та встановлено, що на земельній ділянці розташована будівля. Ознак виконання підготовчих або будівельних робіт не встановлено. Департамент зазначив, що контроль здійснюється у межах наданих повноважень лише з підстав та у порядку визначеному законодавством.

ІІІ. АРГУМЕНТИ СТОРІН

10. В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначила, що з письмовим зверненням про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду (№40-6352-С від 03.12.2018) вона звернулась до ДАБІ України. Про заходи державного архітектурно-будівельного нагляду безпосередньо Відповідач Позивача не повідомив.

Позивач вважала, що оскаржувана бездіяльність Відповідача, яка полягає у невиконанні у встановленому законом порядку та строк обов`язку щодо здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду, є протиправною, порушує права та інтереси Позивача.

11. Відповідач проти позову заперечував. Вважає, що твердження позивача про те, що декларація містить недостовірні дані не відповідає дійсності.

IV. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

12. Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивачка не надала доказів порушення її прав та охоронюваних законом інтересів у зв`язку з розглядом ДАБІ її звернення щодо вищезгаданої декларації про готовність об`єкту. Посилання позивача на ту обставину, що у зв`язку із зазначеним зверненням чи декларацією порушено право позивача на чисте довкілля не підтверджується наданими до справи доказами, а тому дії відповідача (в особі Департаменту) щодо розгляду заяви позивача відносно реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, а також у разі повернення декларації або скасування реєстрації декларації, є актами індивідуальної дії. Відповідно, відсутність у будь-кого, крім ТОВ «Житлоінбуд-2», в тому числі і позивача, прав чи обов`язків у зв`язку з реєстрацією Декларації, не породжує для останньої і права на звернення з цим адміністративним позовом. Тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Крім того, суд першої інстанції зазначив, що перевірка достовірності вказаних даних, про необхідність проведення якої ставив питання позивач, є окремою самостійною підставою для перевірки. Така перевірка може проводитись протягом трьох місяців з дня подання документів, оскільки суть такої перевірки полягає саме у перевірці відомостей, заявлених початково, що обмежує орган контролю у проведенні перевірок свавільно, протягом всього процесу будівництва та після його завершення. Однак позивачка звернулася щодо проведення відповідачем заходів контролю поза межами встановленого законом строку, що, відповідно, не може зумовлювати вчинення відповідачем протиправних дій по проведенню перевірки.

13. Суд апеляційної інстанції не погодився з такими висновками суду першої інстанції та зазначив, що ДАБІ України лише доручила звернення позивача про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду від 03.12.2018 розглянути Департаменту ДАБІ в Київській області (не Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду), тобто об`єкту нагляду, саме щодо якого безпосередньо і повинні були здійснені заходи державного архітектурно-будівельного нагляду відповідачем, у випадку обґрунтованості звернення ОСОБА_1 від 03.12.2018. Тому, обґрунтованими є вимоги в частині визнання протиправною бездіяльності ДАБІ України щодо нерозгляду письмового звернення ОСОБА_1 про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду від 03.12.2018.

Суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що для захисту прав позивача необхідно зобов`язати ДАБІ України у встановленому законом порядку розглянути письмове звернення ОСОБА_1 про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду від 03.12.2018.

V. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ

14. У касаційній скарзі скаржник посилається на те, що суд апеляційної інстанції ухвалив незаконне та необґрунтоване рішення. Перевірка достовірності даних, наведених у декларації про початок виконання будівельних робіт, є окремою самостійною підставою для проведення перевірки і в силу приписів законодавства (п. 7 постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 Про затвердження Порядку здійснення державного-архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553)), яка може бути проведена протягом 3 місяців з дня подання документів. Судом апеляційної інстанції не взято до увагу прохальну частину звернення позивача, відповідно до якої позивач вимагала перевірки саме достовірності наведених в декларації даних.

15. У відзиві позивачка просила рішення суду апеляційної інстанції залишити без змін. Вона звернулася до відповідача з письмовим зверненням про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду, а не контролю. Правовідносини виникли відповідно до норм права, які регулюють здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, а не контролю.

VІ. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ

16. Верховний Суд перевірив правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права у межах доводів касаційної скарги, відзиву на неї та дійшов такого висновку.

17. Відповідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

18. Згідно ч.3 ст.6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 (далі - Положення №294), органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

19. Тобто, Державна архітектурно-будівельна інспекція України реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

20. Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на час подання звернення позивачем) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

21. Відповідно до ст. 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду, зокрема, перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду;

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право:1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; 5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об`єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

За невиконання письмових вимог головних інспекторів будівельного нагляду посадові особи об`єктів нагляду несуть відповідальність відповідно до закону.

22. Відповідно до п. 3 Положення №294 основним завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема, здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських держадміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), під час провадження ними містобудівної діяльності.

23. Відповідно до п. 3 Положення №294 Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань проводить перевірки, зокрема, законності рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду.

24. Відповідно до п. 2, 3 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698 (далі - Порядок №698) нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

25. Основними завданнями нагляду є:

1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність", органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності;

2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об`єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів;

3) притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

26. Судами попередніх інстанцій було встановлено, що Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області є територіальним органом Державної архітектурно-будівельної інспекції.

27. Відповідно до ч.6 ст.37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає декларацію про готовність об`єкта до експлуатації замовникові, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації.

Рішення про реєстрацію або повернення декларації про готовність об`єкта до експлуатації може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права реєстрації декларації), або оскаржено до суду.

28. Згідно п.14 Порядку № 698 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена квартальним планом роботи Держархбудінспекції. Позапланова перевірка проводиться з виїздом на об`єкт нагляду.

29. Відповідно до п.15 Порядку №698 підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, обґрунтоване звернення фізичної чи юридичної особи про порушення їх прав, визначених законодавством, об`єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності.

30. Відповідно до п. 32 Порядку №698 якщо рішення об`єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається об`єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення.

Інформація про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду оприлюднюється на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

У разі зупинення дії рішення об`єкт нагляду вживає заходів щодо усунення порушень, зазначених у рішенні про зупинення, та про результати повідомляє головному інспектору будівельного нагляду, який прийняв таке рішення.

31. Враховуючи зазначене, Суд погоджується з висновком суду апеляційної інстанції про те, що після отримання письмового звернення ОСОБА_1 від 03.12.2018 Державна архітектурно-будівельна інспекція України зобов`язана була перевірити таке звернення на його обґрунтованість щодо порушення прав ОСОБА_1 об`єктом нагляду - Департаментом ДАБІ у Київській області під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності, а саме - під час прийняття рішення про реєстрацію Декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 17.12.2014 № КС 39: «Готельно-торговельний комплекс з кемпінгом по АДРЕСА_1 , перша черга - кемпінг. Перший пусковий комплекс».

32. При цьому у зверненні такої особи має бути обґрунтовано порушення її прав не замовником будівництва чи будь-якою іншою особою, а саме об`єктом нагляду, у даному випадку - органом державного архітектурно-будівельного контролю - Департаментом ДАБІ України у Київській області.

33. Однак, судом апеляційної інстанції було встановлено, що про результати розгляду звернення ОСОБА_1 від 03.12.2018 та про здійснені заходи державного архітектурно-будівельного нагляду безпосередньо ДАБІ України ОСОБА_1 не повідомила. Натомість, листом Департаменту ДАБІ в Київській області від 13.12.2018 №10/10-12/1312/06/02 позивачу було повідомлено, зокрема, про те, що:

- на виконання доручення Першого заступника Голови ДАБІ України Філончука В.В. від 03.12.2018 №40-6352-С звернення позивача щодо наведення недостовірних даних у Декларації та проведення відповідної позапланової перевірки, було розглянуто Департаментом;

- посадовою особою Департаменту з метою здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контрою у вересні 2018 року було здійснено виїзд за адресою АДРЕСА_1 , та за результатами якої було встановлено, що на земельній ділянці розташована будівля, однак виконання підготовчих або будівельних робіт не встановлено;

- державний архітектурно-будівельний контроль Департаментом здійснюється у межах наданих повноважень лише з підстав та у порядку визначеному чинним законодавством України.

34. Отже, ДАБІ України лише доручила звернення позивача про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду від 03.12.2018 розглянути Департаменту ДАБІ в Київській області (не Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду), тобто об`єкту нагляду, саме щодо якого безпосередньо і повинні були здійснені заходи державного архітектурно-будівельного нагляду відповідачем, у випадку обґрунтованості звернення ОСОБА_1 від 03.12.2018. З огляду на це, Суд погоджується з висновком суду апеляційної інстанції про обґрунтованість позовних вимог в цій частині щодо визнання протиправною бездіяльність ДАБІ України щодо нерозгляду письмового звернення ОСОБА_1 про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду від 03.12.2018.

35. Суд відхиляє покликання відповідача на Порядок № 553, адже правовідносини врегульовуються саме Порядком № 698 з огляду на вимоги позивача провести заходи саме щодо нагляду, а не контролю.

36. З огляду на вищезазначене, Суд також не бере до уваги посилання на висновки Верховного Суду у постанові від 24.01.2019 у справі №802/685/18, адже предметом цієї справи також були заходи державного архітектурно-будівельного контролю, а не нагляду.

37. Враховуючи зазначене, Суд погоджується з висновками суду апеляційної інстанції про наявність підстав для задоволення позову.

38. Як зазначено у ч. 4 ст. 328 КАС України, підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального чи порушення норм процесуального права.

39. За правилами частини першої статті 350 КАС суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

40. За вказаних обставин, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення рішення суду апеляційної інстанції без змін.

Керуючись ст. 243, 341, 345, 349, 350, 356, 359 КАС України, Суд -

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення.

Постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 жовтня 2019 року у справі №640/1811/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і не оскаржується.

Суддя В.М. Кравчук

Суддя А.А. Єзеров

Суддя О.П. Стародуб