Справа № 520/8808/21
Суддя: Гімон М.М.
Дата ухвалення: 2022-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 листопада 2022 року

Київ

справа № 520/8808/21

адміністративне провадження № К/990/31130/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Гімона М.М.,

суддів: Усенко Є.А., Яковенка М.М.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2022 у справі №520/8808/21 за позовом Приватного акціонерного товариства "Укрпромобладнання" до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

09.11.2022 до суду через підсистему «Електронний суд» надійшла касаційна скарга Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України (далі - скаржник, ГУ ДПС).

При вирішенні питання щодо можливості відкриття касаційного провадження за зазначеною касаційною скаргою суд виходить з такого.

1. Відповідно до частини першої статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до частини другої вказаної статті учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

З поданих матеріалів касаційної скарги вбачається, що оскаржувана постанова апеляційного суду ухвалена 27.01.2022, повний її текст складено 07.02.2022. Отже, останнім днем оскарження постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2022 було 09.03.2022, проте, касаційну скаргу направлено до суду 09.11.2022, тобто з пропуском строку встановленого для цього.

ГУ ДПС заявило клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке вмотивоване тим, що у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан із 05:30 год 24.02.2022, який триває станом на цей день. Наказом Державної податкової служби України від 24.02.2022 № 243-о було запроваджено простій у роботі ДПС України та її територіальних органів, який було припинено з 15.04.2022відповідно до наказу ДПС України від 14.04.2022 № 184. Однак, з метою збереження життя та здоров`я працівників ГУ ДПС, наказом ГУ ДПС від 15.04.2022 № 15-о/ВС запроваджено простій у роботі структурних підрозділів підпорядкованого територіального органу. Скаржник повідомив, що станом на 03.08.2022 простій, встановлений указаним наказом, не скасовано. З огляду на наведені вище обставини скаржник вважає, що пропустив строк звернення до суду з касаційною скаргою з поважних причин.

Вирішуючи подане клопотання, колегія суддів виходить з такого.

Судом встановлено, вперше касаційну скаргу у цій справі надіслано до суду через підсистему «Електронний суд» 03.08.2022, тобто майже через 6 місяців після складення судом апеляційної інстанції повного тексту оскаржуваного судового рішення. Верховний Суд ухвалою від 09.08.2022 повернув зазначену касаційну скаргу відповідно до вимог пункту 4 частини п`ятої статті 332 КАС України. Таке рішення Суду вмотивоване тим, що у наведених скаржником постановах Верховного Суду від 22.04.2020 у справі №826/26660/15, від 06.09.2022 у справі №820/2835/18, від 18.12.2018 у справі №816/1118/17, від 27.01.2020 у справі №640/19386/18 висновок щодо застосування абзацу «а» пункту 198.1, абзаців 1, 2 пункту 198.3, пункту 198.6 статті 198, пунктів 200.1, 200.2 статті 200 Податкового кодексу України стосується здебільшого оцінки встановлених судами обставин та досліджених ними доказів, що не є свідченням ухвалення судових рішень у подібних правовідносинах. Скаржнику були роз`яснені вимоги щодо обов`язкових умов, які мають бути зазначені у касаційній скарзі у випадку її подання на підставі касаційного оскарження, передбаченої пунктом 1 частини четвертої статті 328 КАС України.

Копія цієї ухвали була доставлена в Електронний кабінет ГУ ДПС 09.08.2022 о 20:14 год.

Вдруге касаційна скарга ГУ ДПС була надіслана до суду через підсистему «Електронний суд» 09.11.2022, тобто через 3 місяці після отримання копії ухвали про повернення первинної касаційної скарги. Однак, наведене у повторно поданій касаційній скарзі обґрунтування так і не відповідає роз`ясненням, наданим Верховним Судом, тобто, її так і не приведено у відповідність із вимогами КАС України.

Колегія суддів, не заперечуючи проти права на повторне звернення з касаційною скаргою після її повернення, вважає, що таке право не є абсолютним. Це обґрунтовується змістом частини восьмої статті 169 КАС України, відповідно до якої скаржник має право на повторне звернення з касаційною скаргою, якщо будуть усунуті недоліки касаційної скарги, які стали підставою для повернення вперше поданої касаційної скарги і таке звернення відбувається без зайвих зволікань. Також скаржник повинен довести, що повернення вперше поданої касаційної скарги відбулося з причин, які не залежали від особи, яка оскаржує судові рішення.

За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

У клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень скаржник не зазначає обставин, які позбавляли його можливості привести свою касаційну скаргу у відповідність із пунктом 4 частини другої статті 330 КАС України. При цьому, Верховний Суд скаржнику надавав вичерпні роз`яснення щодо форми і змісту касаційної скарги, яким вона повинна відповідати в частині належного викладення підстав, в тому числі у разі її подання на підставі частини четвертої статті 328 КАС України.

Скаржник не наводить будь-якого обґрунтування причин тривалості реалізації права на звернення до суду з касаційною скаргою вперше (через 6 місяців) та повторно (через 3 місяці), враховуючи також те, що касаційні скарги не були приведені у відповідність з вимогами КАС України в частині належного викладення підстав для касаційного оскарження судових рішень, передбачених частиною четвертою статті 328 КАС України, що є процесуальним обов`язком сторони, яка не погоджується з судовими рішеннями, і для його виконання процесуальний закон встановлює достатній строк - тридцять днів з дня складення повного тексту оскаржуваного судового рішення (з дня отримання копії судового рішення).

У цій справі з моменту ухвалення постанови апеляційного суду до моменту повторного звернення минуло більше 9 місяців, однак, касаційна скарга так і не відповідає вимогам КАС України.

Колегія суддів зазначає, що питання поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках, тим більш, якщо касаційну скаргу подає суб`єкт владних повноважень і не наводить належного обґрунтування причин, які унеможливили подання касаційної скарги у більш стислий строк.

Скаржник у касаційній скарзі не вказує, яким чином введення воєнного стану, а так само видача ДПС України наказу про встановлення простою в роботі, вплинуло на звернення до суду з касаційною скаргою вперше більш, ніж через 6 місяців після складення повного тексту постанови апеляційного суду. Крім того, скаржник не зазначає як зазначені обставини вплинули на можливість врахування роз`яснень, наданих Верховним Судом в ухвалі від 09.08.2022 задля повторного звернення до суду з належним чином оформленою касаційною скаргою.

Колегія суддів вважає, що ДПС України, видаючи накази про припинення простою у роботі територіальних органів ДПС, а так само про забезпечення безперебійної роботи територіальних органів ДПС, мала на меті забезпечення реалізації державної податкової політики, контролю за надходженням до бюджетів та державних цільових фондів податків, зборів, платежів, здійснення повноважень, передбачених законом, у зв`язку з чим організація трудового процесу в територіальних органах ДПС України мала передбачати виконання останніми своїх функцій і повноважень.

З змісту долученого до касаційної скарги наказ від 15.04.2022 № 15-о/ВС «Про встановлення простою та запровадження дистанційної роботи в Головному управлінні ДПС у Харківській області» з Додатком 1 слідує, що простій у роботі ГУ ДПС було встановлено для усіх працівників, окрім тих, що перелічені у Додатку 1. Таким чином, особи, перелічені у Додатку 1, повинні були забезпечити виконання повноважень ГУ ДПС, передбачених законом, з дотриманням встановлених законом строків.

Виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для реалізації права на касаційне оскарження судових рішень є суто суб`єктивною перешкодою, у зв`язку з чим не може бути визнано поважною причиною пропуску строку.

Сукупність цих обставин свідчить про допущення відповідачем необґрунтованих зволікань щодо реалізації свого права на касаційне оскарження судових рішень з дотриманням вимог КАС України. Отже, враховуючи обставини справи, відсутні підстави вважати, що скаржником пропущено строк з поважних причин, оскільки такі не пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України, касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків на касаційне оскарження і підстави, вказані у заяві про поновлення строку, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на наведене, подана касаційна скарга підлягає залишенню без руху для надання скаржнику часу подати заяву про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, у якій зазначити поважні причини пропуску строку на касаційне оскарження.

2. Відповідно до пункту 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначається підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Скаржникові було роз`яснено, що системний аналіз статей 328 і 330 КАС України дає підстави для висновку, що при касаційному оскарженні судових рішень, зазначених у частині першій статті 328 КАС України, у касаційній скарзі обґрунтування неправильного застосування судом (судами) норм матеріального права чи порушення норм процесуального права має обов`язково наводитись у взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт частини четвертої статті 328 КАС України як на підставу для касаційного оскарження судового рішення.

У касаційній скарзі, поданій вдруге, аналогічно попередній касаційній скарзі, міститься посилання на пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України. Скаржник вказує, що суди попередніх інстанцій вирішили спір без урахування висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 14.07.2020 у справі №820/6063/16, від 06.09.2019 у справі №820/2835/18, від 22.04.2020 у справі №826/26660/15, від 13.07.2022 у справі №520/223/20, від 23.10.2020 у справі №816/2932/15. Разом з тим, обов`язкових умов у їх взаємозв`язку, передбачених для оскарження судових рішень в касаційному порядку на цій підставі скаржник не наводить.

При цьому, є підстави вважати, що скаржник наводить обґрунтування безвідносно до висновку суду апеляційної інстанції у цій справі, оскільки, задовольняючи позовні вимоги, апеляційний суд виходив з того, що позивач належним чином виконав вимоги пункту 44.5 статті 44 ПК України шляхом письмового повідомлення контролюючого органу про вилучення у нього документів. У зв`язку з цим у відповідача виник обов`язок із перенесення строків перевірки, чого останнім вчинено не було. Крім того, за висновками апеляційного суду, ГУ ДПС не надав документів по взаємовідносинам із слідчими органами (запити, переписки), що унеможливило перевірку того, які документи вивчались податковим органом. З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що податковим органом при проведенні перевірки позивача було допущено процедурні порушення, що і слугувало підставою для задоволення позовних вимог.

Натомість, у касаційній скарзі скаржник приводить витяги з постанов Верховного Суду, які стосуються обставин, які можуть свідчити про реальність господарських операцій, які обставини підлягають дослідженню у справах цієї категорії, а так само щодо оцінки того чи іншого аргумента контролюючого органу, які до того ж зроблені на підставі встановлених фактичних обставин конкретної справи і наявних в матеріалах справи доказів. Таке обґрунтування не є свідченням застосування судом апеляційної інстанції у цій справі норм матеріального права без урахування висновків Верховного Суду щодо їх застосування.

В цілому доводи касаційної скарги зводяться до викладення обставин справи, цитування висновків акта перевірки та норм Податкового кодексу України з абстрактним зазначенням, що судами попередніх інстанцій рішення ухвалені з порушенням норм матеріального права, що не є належним правовим обґрунтуванням підстав касаційного оскарження судових рішень, передбачених частиною четвертою статті 328 КАС України.

Суд касаційної інстанції не може самостійно визначати підстави касаційного оскарження, такий обов`язок покладено на особу, яка оскаржує судові рішення, оскільки в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина третя статті 334 КАС України), а в подальшому саме в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення (частина перша статті 341 КАС України).

Отже, відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження або їх некоректне (помилкове) визначення, або визначення безвідносно до предмета спору у конкретній справі, у якій подається касаційна скарга, може унеможливити в подальшому її розгляд.

У зв`язку з наведеним, скаржнику необхідно подати уточнену касаційну скаргу, зміст якої щодо підстав для касаційного оскарження судових рішень має бути викладено з урахуванням роз`яснень, наданих судом.

Відповідно до частин другої і шостої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

З огляду на викладене, касаційна скарга залишається без руху з наданням скаржнику строку для усунення виявлених недоліків.

На підставі вищенаведеного та керуючись положеннями статей 329-330, 332 КАС України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2022 у справі №520/8808/21 - залишити без руху.

Надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, а саме:

- вказати інші (поважні) причини пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень;

- надати уточнену касаційну скаргу, зміст якої щодо підстав для касаційного оскарження судових рішень має бути викладено з урахуванням роз`яснень, наданих судом.

Роз`яснити, що у разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, будуть визнані судом неповажними, суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі.

У разі невиконання вимог ухвали в іншій частині в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддіМ.М. Гімон Є.А. Усенко М.М. Яковенко