Справа № 303/8047/22
Суддя: Заболотний А. М.
Дата ухвалення: 2022-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 303/8047/22
УХВАЛА

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття провадження у справі

18 листопада 2022 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Заболотний А.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Управління патрульної поліції в Закарпатській області (88006, вул. Кошового, 2, м. Ужгород, Закарпатська область) про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до Управління патрульної поліції в Закарпатській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

Форма і зміст поданої позовної заяви відповідає вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України, копії позовної заяви та доданих до неї документів приєднано.

Процесуальні питання, пов`язані з поданням доказів та їх належним оформленням визначені у ст.ст. 72-79, 94, 99 КАС України.

Передбачені ст.ст. 169, 170 КАС України підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні.

Особливості розгляду окремих категорій термінових адміністративних справ визначені §2 Глави 11 КАС України.

З урахуванням положень, визначених п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України, справа є незначної складності, тому підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Одночасно судом встановлено, що згідно з ч. 4 ст. 46 КАС України відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Відповідно до вимоги ч.ч. 3, 4 ст. 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача.

Згідно з ч. 5 ст. 48 КАС України під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Частина 1 ст. 2 КАС України визначає, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг» (п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Відповідно до ст. 213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень (ч. 1 та ч. 2 ст. 222 КУпАП).

При цьому, приписами ч. 1 ст. 13 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України «Про Національну поліцію» територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені ч. 1 ст. 122 КУпАП інспектори відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, а саме від імені органів Національної поліції і її територіальних органів.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган Національної поліції суб`єкт владних повноважень, а не підрозділ Національної поліції або ж особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Правову позицію з даного питання було висловлено Верховним Судом у Постанові від 26.12.2019 року по справі № 724/716/16-а (провадження № К/9901/12750/18).

Як вбачається з позову, позивач оскаржує постанову серії ЕАР № 6151941 від 10.11.2022 року у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі, винесену інспектором Управління патрульної поліції в Закарпатській області капралом поліції Тороні М.В.

В свою чергу, позивачем в якості відповідача визначено Головне управління національної поліції в Закарпатській області.

З огляду на викладене, оскільки відповідач Головне управління національної поліції в Закарпатській області не є належним відповідачем у цій справі, а інспектор Управління патрульної поліції в Закарпатській області Тороні М.В. є посадовою особою відповідного органу, який діє не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу Національної поліції, суд зазначає, що належним відповідачем може бути лише орган Національної поліції, від імені якого діяв співробітник поліції, і який є юридичною особою.

Суд звертає увагу на те, що органом Національної поліції у цьому випадку є Департамент патрульної поліції, тобто суб`єкт владних повноважень, від імені якого винесена постанова про застосування адміністративного стягнення, при цьому Управління патрульної поліції в Закарпатській області є лише територіальним підрозділом Департаменту патрульної поліції та не має статусу юридичної особи.

Таким чином, суд приходить до висновку, що належним відповідачем у цій справі є Департамент патрульної поліції. Так, Департамент патрульної поліції є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в органах Державної казначейської служби України, має печатку із зображенням Державного Герба України, інші печатки, штампи, бланки зі своєю повною та скороченою назвою, необхідні для здійснення його поточної діяльності.

З урахуванням викладеного, враховуючи відсутність згоди позивача на заміну відповідача, слід прийти до висновку про необхідність залучення як другого відповідача Департамент патрульної поліції.

Керуючись ст.ст. 48, 171, 257, 268, 269, 286 КАС України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Прийняти позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Закарпатській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення до розгляду та відкрити провадження у справі.

Залучити Департамент патрульної поліції (місцезнаходження: вул. Ф.Ернста, 3, м. Київ, ) як другого відповідача (співвідповідача) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Закарпатській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням (виклику) осіб за наявними в ній матеріалами.

Встановити відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України, а копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, документи, на підтвердження чого додаються до відзиву.

Позивач протягом трьох днів з дня отримання відзиву має право подати відповідь на відзив.

Копія відповіді на відзив та доданих до неї документів відповідачам повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив до суду та наданням документів, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив відповідачам.

У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Роз`яснити, що розгляд справи відбудеться одноособово суддею у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, з урахуванням особливостей, передбачених ст. 286 КАС України.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається за веб-адресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет: https://mkm.zk.court.gov.ua/.

Копію ухвали надіслати сторонам по справі, а відповідачам також копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Заболотний