Справа № 640/22206/21
Суддя: Стеценко С.Г.
Дата ухвалення: 2022-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2022 року

м. Київ

справа № 640/22206/21

адміністративне провадження № К/990/16240/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Стеценка С.Г.,

суддів: Стрелець Т.Г., Тацій Л.В.,

розглянувши в письмовому провадженні в касаційному порядку адміністративну справу № 640/22206/21

за позовом Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз"

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України

треті особи Акціонерне товариство "Спеціалізоване монтажне управління №24", Приватне акціонерне товариство "АЗОТ"

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії

за касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства «АЗОТ» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.12.2021 (головуючий суддя: Келеберда В.І.) та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.06.2022 (колегія у складі: головуючого судді Собківа Я.М., суддів: Глущенко Я.Б., Черпіцької Л.Т.), -

В С Т А Н О В И В:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз" (далі - позивач, АТ "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз") звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач, ДАБІ України), треті особи - Акціонерне товариство "Спеціалізоване монтажне управління №24" (далі - АТ "Спеціалізоване монтажне управління №24"), Приватне акціонерне товариство "АЗОТ" (далі - ПрАТ "АЗОТ") про визнання протиправним та скасування дозволу від 13.05.2021 на виконання будівельних робіт, реєстраційний номер ІУ66.

2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуваний дозвіл надано на прокладання магістрального газопроводу 1 класу діаметром Ду=400 по території населеного пункту (місто Черкаси), що прямо заборонено пунктом 1.5 СНІП 2.05.06-85. Також, позивач вказує на те, що ним, як оператором газорозподілього механізму (ГРМ), було відмовлено ПрАТ «Спеціалізоване монтажне управління №24» в узгоджені плану проведення будівельних робіт з тих підстав, що проект будівництва Газопроводу-відводу порушує вимоги СНІП 2.05.06-85, що може створити загрозу виникнення аварійної ситуації на об`єкті ГРМ. Позивач стверджує, що замовник будівельних робіт ПрАТ «АЗОТ» до початку будівельних робіт зобов`язаний був погодити із оператором газотранспортної системи проектно-кошторисну документацію на зовнішнє газопостачання об`єкта замовника, яка має відповідати технічним умовам та передбачати весь комплекс робіт, пов`язаних з приєднанням (будівництвом та введенням в експлуатацію газових мереж зовнішнього газопостачання об`єкта замовника від місця забезпечення потужності до точки приєднання). Однак, ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» проектно-кошторисну документацію на будівництво Газопроводу-відводу не погоджував, що, на думку позивача, є підставою для відмови у видачі дозволу.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

3. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.12.2021, яке залишене без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.06.2022, позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано дозвіл на виконання будівельних робіт, реєстраційний номер ІУ66, виданий 13.05.2021 ДАБІ України.

4. Задовольняючи позов, суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, виходив з того, що видавши спірний дозвіл за відсутності узгодження позивачем плану проведення будівельних робіт з улаштування перетину між Газопроводом-відводом та Газопроводом ГРМ (що є перешкодою для видачі таких дозволів), відповідач позбавив позивача можливості реалізувати надане йому чинним законодавством право на здійснення контролю за належним проведенням будівельних робіт (шляхом погодження плану проведення таких робіт) та порушив законний інтерес позивача щодо забезпечення ним, як балансоутримувачем, утримання систем газопостачання відповідно до вимог чинного законодавства України. Крім того, встановивши, що Технічні умови на приєднання об`єктів ПрАТ «АЗОТ» до ГРС «Черкаси-2» (оформлені листом ТОВ «Оператор ГТС України» від 01.07.2020 № ТОВВИХ-20-7627), які ТОВ «Оператор ГТС України» видав замовнику будівництва, є нечинними, враховуючи відсутність погодження проектно-кошторисної документації на будівництво об`єкта, відповідач зобов`язаний був відмовити ПрАТ «Спеціалізоване монтажне управління №24» у видачі оскаржуваного дозволу у відповідності до вимог чинного законодавства.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

5. Посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права, порушення норм процесуального права, ПрАТ «АЗОТ» подало касаційну скаргу, у якій просить скасувати рішення судів попередніх інстанцій, та закрити провадження у справі.

6. В обґрунтування своїх вимог скаржник зазначив, що зазначена категорія спору не належить до юрисдикції адміністративних судів, що свідчить про наявність підстав для закриття провадження у справі. Також скаржник звертає увагу, що під час розгляду справи позивачем не було надано суду належних доказів, які б підтверджували наявність підстав для відмови у видачі оскаржуваного дозволу та того, що проектна документація розроблена з істотним порушенням законодавства у сфері містобудівної діяльності.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

7. 28.06.2022 в автоматизованій системі документообігу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду зареєстровано вказану касаційну скаргу.

8. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Стеценко С.Г., судді Стрелець Т.Г., Тацій Л.В.

9. Ухвалою Верховного Суду від 11.07.2022 вказану касаційну скаргу залишено без руху, надано скаржнику строк на усунення недоліків касаційної скарги, протягом якого йому необхідно було навести належне обґрунтування наявності виняткових випадків для відкриття касаційного провадження, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України.

10. Скаржник усунув вказані недоліки касаційної скарги у встановлений Верховним Судом строк.

11. Ухвалою Верховного Суду від 29.08.2022 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ПрАТ «АЗОТ» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.12.2021 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.06.2022 у справі за вищевказаним позовом.

12. Ухвалою Верховного Суду від 16.11.2022 справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження з 17.11.2022.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

13. Як встановлено судами попередніх інстанції, ДАБІ України 13.05.2021 видано ПрАТ "Спеціалізоване монтажне управління №24" дозвіл, реєстраційний номер ІУ66, на проведення будівельних робіт з будівництва газопроводу-відводу від ГРС Черкаси-2 до об`єктів ПрАТ "АЗОТ", які передбачають, зокрема, облаштування перетину Газопроводу-відводу із належним позивачу газопроводом високого тиску з державним інвентарним номером 30100012 "Г/д в/т с. Вергуни від Черкас, d-127, 76,89".

14. Вважаючи вказані дії та дозвіл відповідача протиправними, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

15. Верховний Суд, перевіривши доводи касаційної скарги, виходячи з меж касаційного перегляду, визначених статтею 341 КАС України, а також, надаючи оцінку правильності застосування судами норм матеріального і процесуального права у спірних правовідносинах, виходить з наступного.

16. Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

17. Законом України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон №3038-VI) визначені правові та організаційні основи містобудівної діяльності, забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

18. Згідно із частиною другою статті 4 Закону № №3038-VI суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

19. Відповідно до пункту 7 статті 7 Закону № №3038-VI надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (крім анулювання (скасування) документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів) здійснюється, у тому числі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, розташованих за межами населених пунктів і на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), розташованих у межах сіл, селищ та міст (крім міст, які є адміністративними центрами областей, міст з чисельністю населення понад 50 тисяч, міст Києва та Севастополя), а також щодо всіх об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), розташованих у межах населених пунктів;

20. Статтею 26 Закону № №3038-VI визначено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

21. Частинами четвертою та п`ятою статті 26 Закону №3038-VI передбачено, що право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації. Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

22. Статтею 34 Закону № №3038-VI визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема, видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

23. Частиною 2 цієї статті передбачено, що зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

24. За приписами статті 37 Закону №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

За наявності дозволу на виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається.

25. Частиною третьою статті 37 Закону №3038-VI встановлено, що для отримання дозволу подається заява, до якої додаються:

1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію;

2) копія розпорядчого документа щодо комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду у разі здійснення комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності (замість копії документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою);

3) проектна документація на будівництво, розроблена та затверджена в установленому законодавством порядку;

4) копія документа, що посвідчує право власності на будинок чи споруду, або згода його власника, засвідчена у встановленому законодавством порядку, на проведення будівельних робіт у разі здійснення реконструкції, реставрації чи капітального ремонту;

5) копії документів про призначення осіб, відповідальних за виконання будівельних робіт, та осіб, які здійснюють авторський і технічний нагляд;

6) інформація про ліцензію, що дає право на виконання будівельних робіт, та кваліфікаційні сертифікати;

7) результати оцінки впливу на довкілля у випадках, визначених Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

26. В свою чергу, підставою для відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт, згідно вимог частини четвертої статті 37 Закону №3038-VI, є:

1) неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу такого дозволу;

2) невідповідність поданих документів вимогам законодавства;

3) виявлення недостовірних відомостей у поданих документах;

4) результати оцінки впливу на довкілля у випадках, визначених Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

27. Відповідно до абзацу 19 частини третьої статті 37 Закону №3038-VI порядок видачі та анулювання дозволу на виконання будівельних робіт визначається Кабінетом Міністрів України.

28. Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (далі - Порядок № 466).

29. Відповідно до пункту 28 Порядку № 466 для отримання дозволу на виконання будівельних робіт замовнику необхідно подати до органу архітектурно-будівельного контролю заяву та документи, зокрема оцінку впливу на довкілля.

30. Як вбачається з оскаржуваного дозволу та повідомлення про плановану діяльність ПрАТ "АЗОТ", об`єкт будується від існуючої ГРС "Черкаси-2", с. Хутори, Черкаського району до запроектованого вузла редукування на території ПрАТ "АЗОТ" м. Черкаси та внутрішньозаводські трубопроводи і інфраструктура для подавання природного газу високого тиску газу на всмоктування другого ступеню компресору 102-J в цеху А-5, та на лінію всмоктування другого ступеню компресорів природного газу С- 103-1,2,12 в цеху А-3.

31. Згідно з абзацами 45, 52, 43 пункту 5 глави І розділу І Кодексу газотранспортної системи (Кодекс ГТС), затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2493, зовнішнє газопостачання - це газові мережі від місця забезпечення потужності до місця приєднання об`єкта або земельної ділянки замовника. Місце забезпечення (точка забезпечення) потужності - це місце (точка) в існуючих газових мережах газотранспортного підприємства, від якого оператор газотранспортної системи забезпечує розвиток газових мереж з метою приєднання об`єктів замовника відповідної потужності. Замовник приєднання - юридична особа або фізична особа-підприємець, яка бажає приєднати свої об`єкти до газотранспортної системи.

32. Враховуючи вказане, оскільки об`єкт "Будівництво газопроводу-відводу від ГРС Черкаси-2 до об`єктів ПрАТ "АЗОТ" будується від ГРС "Черкаси-2" до виробничої інфраструктури ПрАТ "АЗОТ", то такий газопровід є зовнішнім газопостачанням, а ПрАТ "АЗОТ" є замовником приєднання.

33. Відповідно до частини дев`ятої статті 19 Закону України "Про ринок природного газу" (в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин) технічні та комерційні умови приєднання до газотранспортної або газорозподільної системи визначаються в кодексі газотранспортної системи або кодексі газорозподільних систем. Приєднання об`єкта замовника до газотранспортної або газорозподільної системи здійснюється в такому порядку: отримання дозволу оператора газотранспортної або газорозподільної системи на приєднання; отримання замовником або проектувальником вихідних даних; розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених законодавством, її експертизи; затвердження проектної документації; виконання підготовчих та будівельних робіт; підключення об`єкта до газотранспортної або газорозподільної системи; прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта; реєстрація права власності на об`єкт будівництва. Проектування та будівництво об`єктів газотранспортної або газорозподільної системи здійснюються відповідно до законодавства у сфері містобудівної діяльності, а також технічних умов приєднання, передбачених кодексом газотранспортної системи або кодексом газорозподільних систем.

34. Безпосередньо порядок приєднання об`єктів замовників до газотранспортної системи визначений главою 2 VI Кодексу ГТС.

35. Так, згідно з пунктами 1, 3-5, 7, 12 глави 2 розділу VI Кодексу ГТС для приєднання об`єкта будівництва або існуючого об`єкта до газотранспортної системи їх власник або користувач (замовник приєднання) звертається до оператора газотранспортної системи із відповідною заявою, складеною у довільній формі, до якої додаються документи, перелік яких визначено Кодексом ГТС. За відсутності зауважень до поданих документів або після їх усунення оператор газотранспортної системи протягом 10 (десяти) робочих днів з дня реєстрації заяви про приєднання (або дати усунення зауваження) на підставі даних опитувального листа, поданих документів та параметрів місця забезпечення потужності та точки приєднання надає замовнику (у визначений в опитувальному листі спосіб) відповідні рахунки щодо оплати вартості послуг з надання замовнику приєднання дозволу на приєднання, договору приєднання та технічних умов. Після оплати замовником приєднання вказаних заходів оператор газотранспортної системи надає йому дозвіл на приєднання, проект договору приєднання у двох примірниках та технічні умови. Після укладання договору на приєднання виконавець проектних робіт зовнішнього газопостачання на підставі технічних умов приєднання забезпечує: отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки під газовими мережами зовнішнього газопостачання (за необхідності); виконання інженерно-геодезичних вишукувань; розробку та затвердження проектно-кошторисної документації на зовнішнє газопостачання. Проектно-кошторисна документація на зовнішнє газопостачання об`єкта замовника має відповідати технічним умовам та передбачати весь комплекс робіт, пов`язаних з приєднанням (будівництвом та введенням в експлуатацію газових мереж зовнішнього газопостачання об`єкта замовника від місця забезпечення потужності до точки приєднання) та підключенням об`єкта замовника до газотранспортної системи, включаючи заходи з відновлення благоустрою, що було порушено в результаті будівництва. Якщо виконавцем проектних робіт зовнішнього газопостачання є замовник (у тому числі проектна організація, обрана замовником), він погоджує проектно-кошторисну документацію на зовнішнє газопостачання на її відповідність технічним умовам з оператором газотранспортної системи, після чого затверджує проектно-кошторисну документацію та передає один її примірник оператору газотранспортної системи. Погодження проектно-кошторисної документації на зовнішнє газопостачання здійснюється оператором газотранспортної системи у строк, що не перевищує 15 днів. У цей самий строк надається вичерпний перелік зауважень, якщо вони мають місце. Після усунення всіх зауважень проектно-кошторисна документація вважається погодженою оператором газотранспортної системи.

36. Як вбачається зі змісту оскаржуваного дозволу розробником проектно-кошторисної документації на об`єкт "Будівництво газопроводу-відводу від ГРС Черкаси-2 до об`єктів ПрАТ "АЗОТ" є ПрАТ "Спеціалізоване монтажне управління №24".

37. В свою чергу, ПрАТ "АЗОТ", як замовник приєднання, відповідно до вищезазначених норм законодавства, повинен був до початку виконання підготовчих та будівельних робіт отримати від оператора газотранспортної системи дозвіл на приєднання та технічні умови на приєднання, укласти договір приєднання з оператором газотранспортної системи та погодити із оператором газотранспортної системи проектно-кошторисну документацію на зовнішнє газопостачання ПрАТ "АЗОТ", яка має відповідати технічним умовам та передбачати весь комплекс робіт, пов`язаних з приєднанням (будівництвом та введенням в експлуатацію газових мереж зовнішнього газопостачання об`єкта замовника від місця забезпечення потужності до точки приєднання).

38. Відповідно до частини другої статті 20 Закону України "Про ринок природного газу" передбачено, що суб`єкт господарювання, який отримав ліцензію на провадження діяльності з транспортування природного газу, є оператором газотранспортної системи.

39. Судами попередніх інстанцій встановлено, що відповідно до постанови НКРЕКП від 24.12.2019 № 3011 ліцензія на право провадження господарської діяльності з транспортування природного газу була видана ТОВ "Оператор газотранспортної системи України" ().

40. Листом від 28.05.2021 № 1067/08 позивач звернувся до НКРЕКП з приводу будівництва Газопроводу-відводу.

41. Листом від 25.06.2021 № 7634/16.4.2/7-21 НКРЕКП надало відповідь на звернення позивача, до якої додавалася копія листа ТОВ "Оператор ГТС України" від 15.06.2021 № ТОВВИХ-21-6671, у якому зазначалося, що ТОВ "Оператор ГТС України" надало ПрАТ "АЗОТ" технічні умови та уклало з ПрАТ "АЗОТ" договір приєднання до газотранспортної системи.

42. Одночасно, ТОВ "Оператор ГТС України" повідомило, що не погодив проектно-кошторисну документацію на будівництво Газопроводу-відводу.

43. Відповідачем не заперечується та обставина, що для видачі оскаржуваного дозволу ПрАТ "Спеціалізоване монтажне управління №24" не подавало йому документ про погодження ТОВ "Оператор ГТС України" проекту будівництва об`єкта "Будівництво газопроводу-відводу від ГРС Черкаси-2 до об`єктів ПрАТ "АЗОТ".

44. При цьому, відповідач наголошує, що надання документу про погодження ТОВ "Оператор ГТС України" проекту будівництва об`єкта "Будівництво газопроводу-відводу від ГРС Черкаси-2 до об`єктів ПрАТ "АЗОТ" чинним законодавством не передбачено, оскільки такий документ не був передбачений пунктом 28 Порядку №466, як такий, що має надаватися відповідачеві для отримання дозволу на виконання робіт.

45. Разом з тим, відповідачем надано до суду першої інстанції копію Технічних умов на приєднання об`єктів ПрАТ "АЗОТ" до ГРС "Черкаси-2" (оформлені листом ТОВ "Оператор ГТС України" від 01.07.2020 № ТОВВИХ-20-7627).

46. Згідно з пунктом 1.2. вказаних Технічних умов вони є дійсними за умови дотримання Кодексу ГТС.

47. У зв`язку з вказаним, колегія суддів вважає, що суди попередніх інстанцій вірно звернули увагу на положення пункту 7 глави 2 розділу VI Кодексу ГТС, яким передбачено, що якщо виконавцем проектних робіт зовнішнього газопостачання є замовник (у тому числі проектна організація, обрана замовником), він погоджує проектно-кошторисну документацію на зовнішнє газопостачання на її відповідність технічним умовам з оператором газотранспортної системи, після чого затверджує проектно-кошторисну документацію та передає один її примірник оператору газотранспортної системи. Погодження проектно-кошторисної документації на зовнішнє газопостачання здійснюється оператором газотранспортної системи у строк, що не перевищує 15 днів.

48. Зазначене кореспондує пункту 1.3 Технічних умов, у яких зазначено, що проектна-кошторисна документація на будівництво об`єкта повинна бути погоджена ТОВ "Оператор ГТС України".

49. Таким чином, суди першої та апеляційної інстанцій дійшли вірного висновку про те, що за відсутності погодження ТОВ "Оператор ГТС України" проектно-кошторисної документація на будівництво об`єкта "Будівництво газопроводу-відводу від ГРС Черкаси-2 до об`єктів ПрАТ "АЗОТ" видані ним Технічні умови є нечинними.

50. Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що встановивши, що Технічні умови на приєднання об`єктів ПрАТ "АЗОТ" до ГРС "Черкаси-2" (оформлені листом ТОВ "Оператор ГТС України" від 01.07.2020 № ТОВВИХ-20-7627), які ТОВ "Оператор ГТС України" видав замовнику будівництва, є нечинними, враховуючи відсутність погодження проектно-кошторисної документації на будівництво об`єкта, відповідач зобов`язаний був на момент розгляду заяви про отримання дозволу відмовити ПрАТ "Спеціалізоване монтажне управління №24" у видачі оскаржуваного дозволу у відповідності до вимог чинного законодавства.

51. Крім того, судами попередніх інстанцій встановлено, що позивачем, як оператором ГРМ, не було погоджено проведення будівельних робіт в охоронній зоні ГРМ.

52. Так, позивач здійснює господарську діяльність з розподілу природного газу в межах території міста Черкаси та Черкаської області (крім міста Умань, Уманського, Христинівського та Маньківського районів Черкаської області), де знаходиться газорозподільна система, що перебуває у власності, господарському віданні, користуванні чи експлуатації Позивача, на підставі ліцензії, виданої Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг згідно з постановою НКРЕКП від 29.06.2017 № 840.

53. Газорозподільна система перебуває у користуванні позивача на підставі Договору про надання на праві господарського відання державного майна, яке використовується для забезпечення розподілу природного газу, не підлягає приватизації, обліковується на балансі господарського товариства з газопостачання та газифікації і не може бути відокремлене від його основного виробництва від 20.03.2013 № 31/34, Додаткової угоди № 1 від 24.05.2017 до Договору від 20.03.2013 № 31/34 "Про надання на праві господарського відання державного майна, яке використовується для забезпечення розподілу природного газу, не підлягає приватизації, обліковується на балансі господарського товариства із газопостачання та газифікації і не може бути відокремлене від його основного виробництва" щодо його приведення до вимог примірного договору експлуатації газорозподільних систем та їх складових, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2017 № 95 (з урахуванням змін, внесених постановою Кабінету Міністрів України від 29.03.2017 № 188)" та Додаткової угоди № 1 від 31.01.2018 до Договору експлуатації газорозподільних систем або їх складових від 24.05.2017 № 240517/31-Чкс-ГРМ.

54. Серед інших об`єктів газорозподільної системи згідно зазначених договорів позивачу був переданий у користування газопровід високого тиску з державним інвентарним номером 30100012 "Г/д в/т с. Вергуни від Черкас, d-127, 76,89".

55. Відповідно до пункту 3.9 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" (далі - ДБН А.2.2-3:2014), затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04.06.2014, наземні, надземні або підземні лінійні об`єкти для пересування людей, транспортних засобів, вантажів, переміщення рідких та газоподібних продуктів, передачі електроенергії тощо є об`єктами інженерно-транспортної інфраструктури.

56. Отже, належний позивачу газопровід високого тиску з державним інвентарним номером 30100012 "Г/д в/т с. Вергуни від Черкас, d-127, 76,89" є об`єктом інженерно-транспортної інфраструктури.

57. Пунктом 1 глави 4 розділу ІІІ Кодексу газорозподільних систем (далі - Кодекс ГРМ), затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2494, передбачено, що охоронна зона об`єктів ГРМ поширюється на газопроводи з надлишковим тиском природного газу не більше 1,2 МПа, ГРП, ШРП, вузли обліку природного газу, засоби захисту газопроводів від електрохімічної корозії, споруди і пристрої на газопроводах, розпізнавальні та сигнальні знаки місцезнаходження газопроводів і споруд на них, за винятком внутрішньобудинкових газових мереж.

58. Таким чином, на Газопровід ГРМ поширюється охоронна зона ГРМ.

59. Пунктом 7 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРМ передбачено, що проведення ремонтних будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ здійснюється відповідно до законодавства за письмовим погодженням Оператора ГРМ.

60. Відповідно до пункту 9 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРМ юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи - підприємці для отримання погодження Оператора ГРМ на проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ повинні подати Оператору ГРМ для узгодження проект плану їх проведення, розроблений з урахуванням вимог будівельних, а за необхідності - інших норм і правил, що регламентують ці роботи, а також заяву (лист) на отримання погодження.

61. З матеріалів справи вбачається, що сторонами не заперечується і підтверджується листуванням між позивачем та ПрАТ "Спеціалізоване монтажне управління №24", що об`єкт "Будівництво газопроводу-відводу від ГРС Черкаси-2 до об`єктів ПрАТ "Азот" у разі здійснення його будівництва матиме перетин із газопроводом високого тиску з державним інвентарним номером 30100012 "Г/д в/т с. Вергуни від Черкас, d-127, 76,89".

62. Так, листом від 22.09.2020 № 289 ПрАТ "Спеціалізоване монтажне управління №24" повідомило позивача, що ним виконуються роботи з розробки проектної документації по об`єкту "Реконструкція ГРС Черкаси-2 та будівництво газопроводу-відводу від ГРС Черкаси-2 до об`єктів ПАТ "Азот" у відповідності до договору, укладеного між СМУ №24 та ПрАТ "Азот". Водночас, ПрАТ "Спеціалізоване монтажне управління № 24" запропонувало позивачу надати технічні умови на перетин газорозподільних мереж позивача.

63. Листом від 30.09.2020 року №1627/42 позивач повідомив ПрАТ "Спеціалізоване монтажне управління № 24", що для розгляду питання по суті це товариство має надати позивачу проект разом з проектним рішенням щодо захисту існуючих газопроводів в зоні будівництва.

64. ПрАТ "Спеціалізоване монтажне управління № 24" листом від 26.11.2020 № 407 надало на погодження позивачу технічне рішення перетину проектованим Газопроводом-відводом ГРМ позивача.

65. Однак, позивач листом від 15.12.2020 № 9098/42 повідомив ПрАТ "Спеціалізоване монтажне управління № 24", що проект виконаний цим товариством фрагментарно (окремими відрізками), що ускладнює визначення місцерозташування газових мереж при розгляді проекту, та запропонувало надати позивачу копію топографічної зйомки або загальну схему проектного рішення (ситуаційний план).

66. 29.12.2020 листом № 450 ПрАТ "Спеціалізоване монтажне управління № 24" знову звернулося до позивача з проханням погодити технічне рішення перетину Газопроводом-відводом ГРМ.

67. Листом від 12.01.2021 № 48/42 позивач повідомив ПрАТ "Спеціалізоване монтажне управління № 24", що з технічних рішень, які це товариство надавало на погодження позивачу, вбачається, що Газопровід-відвід, проектна документація на який розробляється цим товариством, є магістральним газопроводом діаметром 400 мм та тиском 55 кгс/см2.

68. Відтак, прокладка Газопроводу-відводу передбачається на території м. Черкаси.

69. Враховуючи пункт 1.5 Строительных норм и правил СНиП 2.05.06-85 "Магистральные трубопроводы", затверджених наказом Державного комітету СРСР у справах будівництва від 18.03.1985 № 30, разом з наступними змінами, внесеними в т.ч. наказом Держбуду України від 03.12.1998 № 279, позивач відмовив ПрАТ "Спеціалізоване монтажне управління № 24" у погоджені технічного рішення перетину Газопроводу-відводу ГРМ, оскільки не допускається прокладка магістральних трубопроводів, зокрема, в населених пунктах.

70. Листом від 09.02.2021 №37 ПрАТ "Спеціалізоване монтажне управління № 24" повідомило позивача про необґрунтованість його відповіді щодо непогодження перетину Газопроводом-відводом ГРМ, у зв`язку із чим це товариство застосовує так званий принцип "мовчазної згоди" і вважає перетин погодженим позивачем.

71. У відповідь на зазначене позивач направив на адресу ПрАТ "Спеціалізоване монтажне управління № 24" лист від 26.02.2021 № 433/42, у якому пояснив, що погодження позивачем проектної документації на Газопровід-відвід не може бути надане, в тому числі, у зв`язку із порушенням вимог СНІП 2.05.06-85.

72. Листом від 21.05.2021 № 119 ПрАТ "Спеціалізоване монтажне управління № 24" повідомило позивача, що відповідно до Кодексу ГРМ викликає представника позивача 27.05.2021 о 10-й годині ранку на місце виконання робіт з улаштування перетину газопроводу низького тиску, який належить позивачу.

73. Однак, листом від 26.05.2021 № 1056/08 позивач повідомив, що ПрАТ "Спеціалізоване монтажне управління № 24" виконує будівельні роботи з порушенням вимог законодавства, і позивач забезпечить присутність власного представника виключно після усунення таких порушень.

74. Таким чином, матеріалами справи підтверджується, що позивачем, як оператором ГРМ, не було погоджено проведення будівельних робіт в охоронній зоні ГРМ на підставі порушення вимог СНІП 2.05.06-85, що також є підставою для відмови у наданні дозволу на виконання будівельних робіт.

75. Разом з тим, з матеріалів справи також вбачається, що при подачі заяви для видачі оскаржуваного дозволу ПрАТ "Спеціалізоване монтажне управління №24" взагалі не надало відповідачеві схему напрямків трас інженерних мереж на топографічній основі масштабом 1:2000.

76. При цьому, позивач, як оператор ГРМ, відповідно до частини першої статті 37 Закону України "Про ринок природного газу" відповідає за надійну та безпечну експлуатацію, підтримання у належному стані та розвиток (включаючи нове будівництво та реконструкцію) газорозподільної системи, якою він користується на законних підставах.

77. Згідно з пунктом 2 частини другої статті 38 вищезазначеного Закону, Оператор ГРМ зобов`язаний вживати заходів з метою забезпечення безпеки постачання природного газу, в тому числі безаварійної та безперебійної роботи газорозподільної системи.

78. Відповідно до пунктів 3.2-3.3 Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України 15.05.2015 № 285, власник (балансоутримувач та/або орендар (наймач)) відповідає за технічний стан і безпечне користування газопроводами, газовими приладами, димовими та вентиляційними каналами. Власник (балансоутримувач та/або орендар (наймач)) повинен забезпечити утримання систем газопостачання відповідно до вимог чинного законодавства України.

79. Як вбачається з матеріалів справи, між позивачем та Міністерством енергетики та вугільної промисловості України укладений Договір експлуатації газорозподільних систем або їх складових від 24.05.2017 № 240517/31-Чкс-ГРМ, пунктами 11, 13, 20 якого на позивача покладена повна відповідальність за безпечну та безаварійну експлуатацію державного майна та його збереження.

80. В свою чергу, Газопровід ГРМ та перетин на підставі спірного дозволу є державною власністю.

81. Покладаючи на позивача, як балансоутримувача газопроводів, обов`язок утримання систем газопостачання в належному стані, законодавець наділив його відповідними правами.

82. Саме тому Кодексом ГРМ передбачено погодження ремонтних будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ з Оператором ГРМ (пункти 7-9 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРМ).

83. Пунктом 12 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРМ Оператору ГРМ надане право відмовити в наданні письмового погодження на проведення таких робіт у разі, якщо проведення робіт створить загрозу виникнення аварії (аварійної ситуації) на об`єктах ГРМ.

84. Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що, видавши спірний дозвіл за відсутності узгодження позивачем плану проведення будівельних робіт з улаштування перетину між Газопроводом-відводом та Газопроводом ГРМ, відповідач позбавив позивача можливості реалізувати надане йому чинним законодавством право на здійснення контролю за належним проведенням будівельних робіт (шляхом погодження плану проведення таких робіт) та порушив законний інтерес позивача щодо забезпечення ним, як балансоутримувачем, утримання систем газопостачання відповідно до вимог чинного законодавства України.

85. Статтею 5 КАС України передбачене право кожної особи в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо така особа вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

86. Таким чином, позивачем вірно обраний спосіб захисту порушеного права та охоронюваного законом інтересу шляхом звернення до суду з вимогою визнати протиправним та скасувати дозвіл, виданий відповідачем, оскільки в разі задоволення позову право позивача, як Оператора ГРМ, на безпечну експлуатацію газорозподільної системи буде відновлене. Вказане також спростовує доводи скаржника про те, що зазначена категорія спору не належить до юрисдикції адміністративних судів, що свідчить про наявність підстав для закриття провадження у справі.

87. З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що дозвіл від 13.05.2021 на виконання будівельних робіт, реєстраційний номер ІУ66 є протиправним та підлягає скасуванню.

88. Таким чином, рішення судів першої та апеляційної інстанцій у цій справі є законними та обґрунтованими і не підлягають скасуванню, оскільки суди, всебічно перевіривши обставини справи, вирішили спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, в судових рішеннях повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, а доводи касаційної скарги їх не спростовують.

89. Суд також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

90. Відповідно до частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Керуючись статтями 343, 349, 350, 356, 359 КАС України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «АЗОТ» залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.12.2021 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.06.2022 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

СуддіС.Г. Стеценко Т.Г. Стрелець Л.В. Тацій