Справа № 640/8166/19
Суддя: Літвінова А.В.
Дата ухвалення: 2022-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 листопада 2022 року м. Київ № 640/8166/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Літвінової А.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтергеоком»

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про визнання протиправною та скасування постанови від 26.04.2018 №З-2604/1-1010-71/02,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтергеоком» (далі-позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі-відповідач) в якому просить суд скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної Інспекції у Київській області № -2604/1-1010-71/02 від 26.04.2018 про накладення на ТОВ «ІНТЕРГЕОКОМ» штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 57 630 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області за результатом недопущення посадових осіб державного архітектурно-будівельного контролю до проведення позапланової перевірки на об`єкті за адресою: Київська область, Вишгородський район, с. Нові Петрівці, вул. Свято-Покровська, 326, складено постанову, якою на позивача накладено штраф за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 57630,00 грн.

З вказаною постановою позивач не погоджується, оскільки, за його доводами, відповідачем порушено порядок проведення позапланової перевірки, а саме, позивача не було повідомлено про дату, час, місце, мету та підставу проведення такої перевірки. Також вказано, що оскаржувана постанова містить описку.

Крім того, позивач послався на те, що він є орендарем авто заправного комплексу, за адресою: Київська обл. Вишгородський район, с. Нові Петрівці, вул. Свято-Покровська, 326 та використовує вказаний майновий комплексу в своїй господарській діяльності на підставі відповідного договору оренди, укладеного із іншим суб`єктом господарювання - власником цього комплексу. Позивач наголосив й на тому, що товариство з обмеженою відповідальністю «Інтергеоком» не будує та ніколи не будував об`єкти містобудування, які могли бути предметом перевірки, а лише використовує їх у своїй господарській діяльності, тобто, за твердженнями позивача, він не є суб`єктом містобудування, відповідно, не є суб`єктом державного архітектурно-будівельного контролю.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.05.2019 відкрито спрощене позовне провадження без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі та запропоновано відповідачу протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі надати відзив на позовну заяву.

Відповідач, надав суду відзив на позовну заяву, в якому вказав, що посадові особи Департаменту діяли в межах наданих їм повноважень, оскільки чинним законодавством передбачено, що посадова особам Державної архітектурно-будівельної інспекції України у зв`язку з не забезпеченням суб`єктом містобудування явки повноважених представників та ненаданням необхідної документації під час проведення перевірки, може скласти акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, в якому зазначаються порушення, за які передбачена відповідальність пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність у вчиненні правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Представник відповідача зазначив, що посилання позивача про неповідомлення про здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю є безпідставним, оскільки чинним законодавством не передбачено обов`язку органів державного архітектурно-будівельного контролю повідомляти про проведення позапланової перевірки суб`єктів містобудування.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи, Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтергеоком» зареєстроване у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, як юридична особа, яка здійснює господарську діяльність, основний вид економічної діяльності «роздрібна торгівля пальним».

Відповідно до договору оренди від 10.12.2018, укладеного між товариством з обмеженою відповідальністю «НП-Інвест-2» (надалі - орендодавець) та товариством з обмеженою відповідальністю «Інтергеоком» (надалі - орендар), у порядку та на умовах передбачених цим договором орендодавець передає, а орендар приймає за плату на визначений строк у користування автозаправний комплекс (АЗК) загальною площею 286 кв.м, в тому числі, але не обмежуючись, магазин загальною площею 200 кв.м, що знаходиться за адресою: Київська область, Вишгородський район, село Нові Петрівці, вулиця Свято-Покровська, 326. Мета оренди - ведення господарської діяльності. Передача в оренду орендарю об`єкту оренди не припиняє права власності орендодавця на об`єкт оренди. Об`єкт оренди знаходиться на земельній ділянці, що має загальну площу 0,2699 га та кадастровий номер :02:056:0163 (розділ 1 договору).

Згідно з пунктом пунктом 2.1. договору об`єкт оренди передається орендарю в тимчасове платне користування (оренду) на підставі Акта приймання-передачі об`єкта оренди у стані, що відповідає меті оренди.

Як вбачається з Акта приймання-передачі об`єкту оренди від 26.12.2018 орендодавець передав, а орендар прийняв за плату на визначений строк у користування автозаправний комплекс (АЗК) загальною площею 286 кв.м, в тому числі, але не обмежуючись магазин загальною площею 200 кв.м, що знаходиться за адресою: Київська область, Вишгородський район, село Нові Петрівці, вулиця Свято-Покровська, 326.

Наказом Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 28.03.2019 №74П призначено проведення позапланової перевірки об`єкту будівництва за адресою: Київська область, Вишгородський район, село Нові Петрівці, вулиця Свято-Покровська, 326, зокрема на підставі звернення громадської організації «Прості люди» від 07.03.2019 №07/03/19/3. Також у вказаному наказі зазначено, що суб`єктом містобудування є товариство з обмеженою відповідальністю «НП-Інвест-2» та товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ».

Предметом перевірки визначено дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 28.03.2019 « 179.19/01 для здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за вказаною вище адресою.

Головними інспекторами будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області у присутності начальника «АЗС з магазином» товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» складено Акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 12.04.2019, в якому зазначено, що посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю не допустили на об`єкт будівництва за адресою: Київська область, Вишгородський район, село Нові Петрівці, вулиця Свято-Покровська, 326 для проведення позапланової перевірки, чим порушено положення пункту 1 частини четвертої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553.

Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області видано припис від 12.04.2019 №С-1204/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким керівнику товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» ОСОБА_1 з метою усунення виявлених порушень висунуто вимогу про допуск посадових осіб Департаменту на об`єкт в термін до 25.04.2019.

Також, 12.04.2019 стосовно товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» складено протокол 1-Л-З-1204/1 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якого перевіркою виявлено порушення статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідальність за яке передбачена пунктом 2 частини шостої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», розгляд справи призначено на 26.04.2019 на 10:00 год.

Постановою від 26.04.2018 №З-2604/1-1010-71/02 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРГЕОКОМ» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 57630,00 грн.

Вважаючи оскаржувану постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню позивач звернувся до адміністративного суду з вказаною позовною заявою.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI, в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин (надалі - Закон України від 17 лютого 2011 року №3038-VI), Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин (надалі - Закон України від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР), Порядком здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин (надалі - Порядок №553).

У відповідності до абзаців 1, 2, 3, 5 частини першої статті 41 Закону України від 17 лютого 2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підпунктом 6 абзацу 6 частини першої статті 41 Закону України від 17 лютого 2011 року №3038-VI передбачено, що підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

У відповідності до пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль на об`єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку.

Згідно з пунктом 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно із абзацом 1 та абзацом 8 пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Абзацом 11 пункту 7 Порядку №553 передбачено, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Так, судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що позапланова перевірка об`єкту будівництва за адресою: Київська область, Вишгородський район, село Нові Петрівці, вулиця Свято-Покровська, 326, кадастровий номер :02:056:0163 призначена наказом Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 28.03.2019 №74П на підставі звернення громадської організації «Прості люди» від 07.03.2019, у зв`язку з чим посадовим особам Департаменту видано направлення на проведення позапланового заходу від 28.03.2019 №179.19/01.

Проте, станом на момент виникнення спірних правовідносин діючим законодавством України не встановлено обов`язку органу державного архітектурно - будівельного контролю щодо повідомлення суб`єкта перевірки з приводу проведення позапланової перевірки, а тому суд приходить до висновку про необґрунтованість тверджень позивача щодо порушення відповідачем вимог законодавства в частині неповідомлення товариства про проведення такої позапланової перевірки на об`єкті будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва (пункт 9 Порядку № 553).

Пунктами 1, 2, підпунктом а пункту 3 частини третьої статті 41 Закону України від 17 лютого 2011 року № 3038-VI, а також підпунктами 1, 2, 3 пункту 11 Положення №553 встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, але не виключно: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Суд звертає увагу, що Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17 січня 2017 року №1817-VIII, який набрав чинності 10 червня 2017 року стаття 41 Закону України статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» викладена в іншій редакції, зокрема, починаючи з 10 червня 2017 року частина четверта статті 41 цього Закону не містить будь-яких- пунктів та має наступну редакцію «Орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами», що свідчить про неможливість порушення позивачем, як зазначено у Акті про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, станом на 12.04.2019 положень пункту 1 частини четвертої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Пунктами 13, 14 Порядку №553 визначені права та обов`язки суб`єкта містобудування під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пунктів 16, 17 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктом 20 Порядку №553 передбачено, що протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлено Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 №208/94-ВР, в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин.

Положеннями статті 1 цього Закону визначено, що правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельним нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Частина шоста статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачає, що суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення:

1) невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

зупинення підготовчих та будівельних робіт - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

2) недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Абзацом третім частини першої статті 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Системний аналіз зазначених норм свідчить про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється не за усіма об`єктами будівництва в розумінні статті 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Суд дійшов висновку, що за змістом пункту частини шостої статті 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» відповідальність за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, в межах даної справи, встановлена саме для суб`єктів містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно.

Отже, зазначена норма закону передбачає відповідальність за порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності суб`єктів містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або тими, хто виконує функції замовника і підрядника одночасно.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 1 Закону №3038-VI замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

За посиланням позивача, що не спростовано відповідачем, товариство з обмеженою відповідальністю «Інтергеоком» з 10.12.2018 та станом на квітень 2019 року здійснювало свою господарську діяльність, зокрема, здійснювало роздрібну торгівлю пальним, на території автозаправного комплексу (АЗК) загальною площею 286 кв.м, в тому числі, але не обмежуючись магазин загальною площею 200 кв.м, що знаходиться за адресою: Київська область, Вишгородський район, село Нові Петрівці, вулиця Свято-Покровська, 326 на підставі договору оренди №86 від 10.12.2018, тобто, не є суб`єктом містобудування у розумінні законодавства у сфері містобудівної діяльності, що, в свою чергу, виключає можливість притягнення позивача, як орендаря автозаправного комплексу, до відповідальності за порушення у сфері містобудівної діяльності. Проте, посадовими особами Департаменту вказані обставини при прийнятті оскаржуваної постанови не були враховані.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною у постановах Верховного Суду України від 04 березня 2014 року по справі №21-433а13 та Верховного Суду від 13 лютого 2018 року по справі № 826/19576/13-а, постановою ВС від 26.06.2018 по справі № 804/2417/16 (№ в ЄДРСР 74991770), постановою Верховного Суду від 13 лютого 2018 року по справі № 464/2858/17, постановою Верховного Суду від 12.09.2018 по справі № 804/2419/16 (№ в ЄДРСР 76473879).

Суд звертає увагу, що відповідачем не додано жодного доказу виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, та того, що позивач займається містобудівною діяльністю.

З урахуванням того, що позивач не виконував будівельних робіт на об`єкті - автозаправний комплекс (АЗК) загальною площею 286 кв.м, в тому числі, але не обмежуючись магазин загальною площею 200 кв.м, що знаходиться за адресою: Київська область, Вишгородський район, село Нові Петрівці, вулиця Свято-Покровська, 326 а здійснювало виключно свій основний вид господарської діяльності, а саме роздрібну торгівлю пальним (47.30), що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб підприємців та громадських формувань, суд дійшов висновку, що позивач не є суб`єктом містобудування та не може бути притягнутий до відповідальності за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Аналізуючи вищевикладене та надані докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для скасування постанови Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 26.04.2018 №З-2604/1-1010-71/02 про накладення на товариство з обмеженою відповідальністю «Інтергеоком» штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 57630,00 грн.

В той же час, з метою повного захисту порушеного права позивача, суд вважає за необхідне, керуючись частиною другою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, вийти за межі позовних вимог та визнати оскаржувану постанову протиправною.

Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 6, 72-77, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 26.04.2018 №З-2604/1-1010-71/02.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Інтергеоком» (02125, місто Київ, проспект Визволителів, будинок 3, офіс 6, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 26, ) понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 1921,00 грн (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статями 292-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Літвінова А.В.