Справа № 593/938/22
Суддя: Данилів О. М.
Дата ухвалення: 2022-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 593/938/22
Провадження №2-а/593/24/2022
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" листопада 2022 р. Суддя Бережанського районного суду Тернопільської області Данилів О.М., при секретарі Паньків М.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду міста Бережани адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Тернопільській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Бережанського районного суду Тернопільської області із адміністративним позовом про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі та просив на підставі п.1.ч.1 ст. 247 КУпАП закрити провадження у справі за відсутності в його діях складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 122 КУпАП.

У заявлених вимогах позивач вказує на те, що 14 серпня 2022 року капралом поліції Кулик Н.О. була винесена постанова в справі про адміністративне правопорушення серії ЕАР № 5752119, відповідно до якої його притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340грн.. Із зазначеною постановою він не згідний, вважає її незаконною, необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню, оскільки вона постановлена із порушенням та без належних доказів його вини. Підставами для скасування оскаржуваної постанови вказує те, що він заявив клопотання про надання йому можливості ознайомитися із доказами вчинення ним правопорушення, однак, не зважаючи на вказане, працівник поліції його клопотання проігнорував та без розяснення його прав, передбачених ст. 268 КупАП та ст. 63 Конституції України, виніс постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 122 КУпАП з накладенням стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн.. Разом із поданим позовом позивач подав суду письмове клопотання, у якому просив суд витребувати у відповідача відеозапис, здійснений нагрудною камерою, яким зафіксована його розмова із працівником поліції 14 серпня 2022 року при постановленні ним оскаржуваної постанови.

29 серпня 2022 року Бережанським районним судом за вказаними позовними вимогами ОСОБА_1 було відкрито провадження у справі та вирішено розглядати зазначені позовні вимоги в порядку спрощеного позовного провадження із викликом учасників. В ухвалі про відкриття провадження судом було зобовязано відповідача надати суду відеозапис здійснення документування постановленої капралом поліції 14 серпня 2022 року оскаржуваної позивачем постанови.

Вищевказана ухвала суду про відкриття спрощеного провадження була надіслана сторонам, у якій відповідачу було надано строк для подання відзиву на позов.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявився, у поданій суду позовній заяву просив розгляд справи проводити у його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить їх задоволити.

Відповідач, отримавши ухвалу суду про відкриття спрощеного провадження разом із долученими до неї документами, подав суду відзив на позов, у якому просив відмовити позивачу у задоволенні його позовних вимог за їх безпідставністю, оскільки 14 серпня 2022 року поліцейським роти № 4 батальйону управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції капралом поліції Куликом Н.О.під час несення служби на автодорозі М-19 331 км "Доманове-Ковель-Чернівці- Тереблече" за допомогою лазерного вимірювача швидкості TruCam LTI 20/20 (серійний номер ТС00750) було виявлено порушення Правил дорожнього руху. А саме, що водій транспортного засобу марки "Хонда" з номерним знаком НОМЕР_1 , рухався зі швидкістю 95 км/год, при цьому перевищив встановлене обмеження швидкості руху в населеному пункті на 45 км/год, чим порушив п. 12.9 б ПДР України.

На підставі ст. 35 ЗУ "Про Національну поліцію" поліцейським було подано сигнал про зупинку транспортного засобу. Поліцейський підійшов до водія, яким виявився ОСОБА_1 , належним чином представився, пояснив суть правопорушення, причину та підставу перевірки документів та попросив пред`явити документи, зазначені в п. 2.1 ПДР України, на підставі ст. 32 ЗУ «Про Національну поліцію» та пункту 2.4 а) ПДР України.

Встановивши факт вчинення адміністративного правопорушення, а саме порушення вимог п. 12.9 б ПДР України, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 122 КУпАП, було прийнято рішення про складання адміністративних матеріалів щодо позивача.

В якості доказу підставності винесення оскаржуваної постанови відповідач долучив фотознімок, на якому зафіксовано державний номерний знак транспортного засобу, водій якого перевищив встановлені Правилами дорожнього руху обмеження швидкісного режиму для населеного пункту.

У поданому суду відзиві на позов сторона відповідача також зазначила, що лазерний вимірювач швидкості TruCam LTI 20/20 здійснює вимірювання процесу порушення швидкісного режиму, що дозволяє ідентифікувати транспортний засіб, номерний знак та особу водія. Прилад автоматично визначає координати кожного вимірювання швидкості, розрізняє режими обмеження швидкості, встановлені для вантажних, легкових транспортних засобів, а також мотоциклів.

Для фіксації допустимих швидкісних режимів руху транспортних засобів на приладі встановлюється поріг допустимої швидкості руху. При цьому враховується похибка приладу ±2 км/год, тобто при результаті замірів швидкості 95 км/год приладом вже врахована похибка. Прилад дозволяє вимірювати швидкість на дистанціях від 15 м до 1200 м.

З відстані у 350-450 м поліцейським виконується наведення позначки оптичного прицілу на цільовий автомобіль і натискається спусковий гачок приладу. Прилад починає вимірювання швидкості і включає запис відео, при цьому чути характерний звук низького тону.

Після стабільного утримання позначки на цільовому транспортному засобі, прилад здійснює вимірювання швидкості. Про фіксацію перевищення швидкості руху свідчить характерний звук високого тону і в самому оптичному прицілі та на екрані монітору приладу фіксується числовий показник швидкості.

При фіксації перевищення встановленої швидкості руху прилад здійснює фотографування транспортного засобу порушника, про що свідчить повторний звук високого тону. Після цього поліцейський відпускає спусковий гачок та вживає заходи до зупинки порушника.

Відповідно до листа-роз`яснення Державної Служби спеціального зв`язку та захисту інформації України від 16.06.2010 № 4/4-2327 (копія додається) виробник приладу TruCam (LTI, США) застосував алгоритм шифрування AES з метою посилення достовірності доказової бази дорожньої поліції в суді в разі оскарження факту порушення.

Правильність реалізації у приладі TruCam зазначеного алгоритму підтверджено за результатами державної експертизи у сфері криптографічного захисту інформації.

Застосування алгоритму шифрування AES забезпечує контроль цілісності інформації не тільки в самому приладі TruCam, але, також в зашифрованих файлах, що скопійовані на будь-які інші електронні носії.

Зазначені властивості алгоритму унеможливлюють підробку змісту інформації про порушення правил дорожнього руху від моменту її фіксації приладом TruCam.

Тому, достовірність інформації про порушення правил дорожнього руху може бути перевірена в будь-який момент після її фіксації приладом TruCam, у тому числі під час її пред`явлення в якості речового доказу в адміністративному судовому процесі.

Враховуючи викладене, впровадження додаткових заходів для забезпечення достовірності інформації про порушення правил дорожнього руху та проведення їх експертиз не є обов`язковим.

Використання лазерного вимірювача швидкості TruCam органами Національної поліції України, а саме працівниками управлінь патрульної поліції Департаменту патрульної поліції, започатковано листом першого заступника начальника ДПП Білошицького О.Г. від 04.10.2018 року. Місце для роботи з приладом позначено відповідними дорожніми знаками з метою інформування учасників дорожнього руху про проведення вимірювання швидкісного режиму.

У відповідності до положень ч.1 ст.40 Закону України «Про Національну поліцію» поліція для забезпечення публічної безпеки і порядку може закріплювати на форменному одязі, службових транспортних засобах, монтувати/розміщувати по зовнішньому периметру доріг і будівель автоматичну фото- і відеотехніку, а також використовувати інформацію, отриману із автоматичної фото- і відеотехніки, що знаходиться в чужому володінні.

Разом з тим, оскаржувана постанова накладає адміністративне стягнення на позивача за вчинення адміністративного правопорушення у сфері забезпеченню безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.

Лазерний вимірювач швидкості TruCam LTI 20/20 є засобом вимірювальної техніки, а не пристроєм, що здійснює автоматичну фото- та відеозйомку.

Застосування технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і відеозйомки, відеозапису є одним із превентивних заходів, визначених статтею 31 Закону України «Про Національну поліцію».

Згідно п.З ч.І ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію» одним із основних повноважень поліції є вживати заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняти виявлені кримінальні, адміністративні правопорушення.

У відповідності до п.11 ч.І ст.23 Закону України «Про Національну поліцію» поліція відповідно до покладених на неї завдань регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі.

Згідно з приписами ч.З ст.29 Закону України «Про Національну поліцію» обраний поліцейський захід є законним, якщо він визначений законом.

У відповідності до п.5 ч.І ст.З Закону України «Про метрологію і метрологічну діяльність» до сфери законодавчо регульованої метрології належить контроль безпеки дорожнього руху та технічного стану транспортних засобів.

Як зазначено у ч.4 ст.8 Закону України «Про метрологію і метрологічну діяльність», законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки дозволяється застосовувати, випускати з виробництва, ремонту та в продаж і видавати напрокат лише за умови їх відповідності цьому Закону та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки.

Таким чином, застосування приладу TruCam LTI 20/20 є законним, оскільки визначене чинним Законом України «Про метрологію і метрологічну діяльність».

Окрім того, як вбачається з листа ДП «Укрметртестстандарт» від 01.10.2019 року № 22-38/49 лазерний вимірювач TruCam LTI 20/20 відноситься до ручних вимірювачів швидкості транспортних засобів, тобто конструктивно створений для утримування в руках під час вимірювань.

Відтак, в даному випадку порушення позивачем ПДР зафіксовано пристроєм вимірювання швидкості TruCam в ручному режимі, а не в автоматичному, тому вимоги ч. 2 ст. 40 Закону України «Про Національну поліцію» не розповсюджуються на спірні відносини.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Восьмого апеляційного адміністративного суду від 03.08.2021 року у справі № 607/4677/21.

Відповідно до п. 5.70 ПДР дорожній знак «Фото-, відеофіксування порушень Правил дорожнього руху» інформує про можливість здійснення контролю за порушеннями ПДР за допомогою спеціальних технічних та (або) технічних засобів.

Згідно п. п. «ґ» п. 8.4 ПДР інформаційно-вказівні знаки запроваджують або скасовують певний режим руху, а також інформують учасників дорожнього руху про розташування населених пунктів, різних об`єктів, територій, де діють спеціальні правила.

Разом з тим, жодними положеннями КУпАП та Закону України «Про Національну поліцію», в тому числі, частиною 1 ст. 40 вказаного Закону, не передбачено обмеження поліції використовувати фототехніку і відеотехніку виключно в межах дії будь-яких дорожніх знаків.

Дорожній знак 5.70 ПДР України «Фото-відеофіксування порушень Правил дорожнього руху» лише інформує про можливість здійснення контролю за порушеннями ПДР за допомогою спеціальних технічних та (або) технічних засобів. Він відноситься до категорії інформаційно-вказівних знаків.

В той же час, Закон України «Про Національну поліцію» не зобов`язує встановлювати такі знаки перед ділянкою, на якій використовуються засоби фото- відеофіксації порушень дорожнього руху.

Таким чином, обставини наявності чи відсутності вказаного дорожнього знаку жодним чином не свідчать про відсутність у позивача обов`язку дотримання запровадженого ПДР швидкісного режиму.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Восьмого апеляційного адміністративного суду від 03.08.2021 року у справі № 607/4677/21.

На в`їзді у населений пункт Велика Березовиця як з боку м. Тернопіль, так і в напрямку м. Тернопіль, встановлений дорожній знак 5.45 «Початок населеного пункту». Цей дорожній знак позначає найменування і початок забудови населеного пункту, в якому діють

вимоги Правил дорожнього руху України, що визначають порядок руху в населених пунктах.

В населеному пункті Озерна дорожні знаки 5.45 та 5.46 встановлені згідно вимог норм та правил у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху.

Так, у відповідності до п. 10.7.39 ДСТУ 4100-2014 «Знаки дорожні» знаки 5.45 «Початок населеного пункту» і 5.46 «Кінець населеного пункту» потрібно застосовувати для позначення населеного пункту (відповідно початку та кінця), в якому чинні спеціальні вимоги, що регулюють порядок руху в населених пунктах, та встановлювати на фактичній межі забудови, яка прилягає до дороги. На дорогах з однією, двома або трьома смугами для руху в обох напрямках знак 5.46 допускають розміщувати ліворуч на зворотному боці знака 5.45, призначеного для зустрічного руху.

Таким чином, стандарт ДСТУ 4100-2014 не містить будь-яких додаткових вимог щодо обов`язкового дублювання дорожніх знаків 5.45 та 5.46. При цьому, позивач згідно вимог ПДР України зобов`язаний був стежити за дорожніми знаками. При цьому, позивачем у свою чергу не надано належних доказів розташування такого дорожнього знака з порушенням вимог Правил дорожнього руху та ДСТУ 4100-2014. Сам по собі факт візуального несприйняття дорожнього знаку позивачем у певний момент часу не може бути підставою для звільнення від відповідальності за порушення Правил дорожнього руху, оскільки є наслідком взаємодії як об`єктивних явищ природи так і суб`єктивних процесів (швидкість сприйняття та аналізу дорожньої обстановки, здатність уважно спостерігати за нею). Вказане у сукупності з урахуванням всіх зібраних матеріалів, в достатній мірі підтверджує наявність в діях позивача ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст.122 КУпАП.

Позивач перевищив допустиму швидкість в межах населеного пункту, який починається після дорожнього знаку 5.45, відтак ключовим для встановлення місця вчинення правопорушення є відповідні географічні координати.

Саме на фотознімку з приладу TruCam відображені такі географічні координати, які при переведенні на карту місцевості показують точку, що знаходиться саме в населеному пункті.

З тієї ж карти місцевості вбачається, що подія мала місце саме в населеному пункті - забудованій території, на якій проживають або працюють люди.

До відзиву на позовну заяву відповідачем додається фотознімок з онлайн сервісу Google Maps із зазначенням географічних координат, які автоматично були вказані у фотознімку приладу TruCam, з яких вбачається, що фіксування швидкісного режиму позивача відбувалось саме в населеному пункті Велика Березовиця. При перенесенні вказаних координат за допомогою загальнодоступних карт Google Maps цілком можна встановити, що прилад знаходився в межах населеного пункту с. Велика Березовиця. При цьому, як вбачається із фотознімку з приладу TruCam, відстань від приладу до автомобіля, яким керував позивач, становила 438,4 м, а відтак і сам автомобіль позивача знаходився в межах населеного пункту.

Згідно з п.8 та п. 11 ч.1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію» поліція відповідно до покладених на неї завдань у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання. Поліція відповідно до покладених на неї завдань регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі.

В силу положень ст. 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають, в тому числі, справи про порушення правил дорожнього руху, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту, тощо. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини в справі «OHalloran and Francis v. the United Kingdom» будь-хто, хто вирішив володіти чи керувати автомобілем, знав, що таким чином він піддає себе режиму регулювання, котрий застосовується, оскільки визнавалося, що володіння і користування автомобілем може потенційно завдати серйозної шкоди. Можна вважати, що ті, хто вирішив володіти та керувати автомобілями, погодилися на певну відповідальність та обов`язки.

Отже, водій при керуванні автомобілем зобов`язаний в першу чергу дотримуватись

вимог ПДР України.

Згідно з частиною 5 статті 14 Закону України «Про дорожній рух» учасникам дорожнього руху ставиться в обов`язок знати і неухильно дотримувати вимог цього Закону, Правил дорожнього руху та інших нормативних актів з питань безпеки дорожнього руху.

Порядок дорожнього руху на території України відповідно до Закону України «Про дорожній рух» визначається Правилами дорожнього руху, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001р. №1306 (із змінами та доповненнями).

Згідно з п. 1.5 ПДР України дії або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків.

Відповідно до п. 2.3 б) ПДР України, для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станомтранспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі.

Згідно з п. 1.1. ПДР ці Правила відповідно до Закону України «Про дорожній рух» встановлюють єдиний порядок дорожнього руху на всій території України. Інші нормативні акти, що стосуються особливостей дорожнього руху (перевезення спеціальних вантажів, експлуатація транспортних засобів окремих видів, рух на закритій території тощо), повинні грунтуватися на вимогах цих Правил.

Відповідно до п. 1.9. ПДР особи, які порушують ці Правила, несуть відповідальність згідно із законодавством.

Враховуючи вищезазначене, сторона відповідача просила прийняти до розгляду поданий ними відзив та відмовити позивачу у задоволенні його позовних вимог.

В судове засідання представник відповідача, будучи належним чином повідомленим про день і час розгляду справи, повторно не зявився, не повідомив суд про причину своєї неявки, а тому суд у відповідності до ч.3 ст. 268 КАС України вважає можливим розглянути справу у відсутності учасників справи, повідомлених належним чином.

У відповідності до ч.4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вичивши матеріали справи та взявши до уваги поданий стороною відповідача відзив на позов, прийшов до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 слід задоволити частково, виходячи з наступного.

З постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕАР № 5752119 від 14 серпня 2022 року, випливає, що 14 серпня 2022 року, об 11 год. 50 хв. 36с., ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу в сумі 340 грн. за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 122 КУпАП, оскільки 14 серпня 2022 року, об 11год. 47 хв. 32 с., в населеному пункті - смт. Велика Березовиця, на 331кілометрі автодороги М19, водій, керуючи транспортним засобом, рухався зі швидкістю 95 км/год, при дозволеній швидкості 50 км/год. У вказаній постанові зазначено, що швидкість вимірювалась лазерним вимірювачем швидкості TRUCAM LTI 20-20 TC 000750; до неї додається відео з н/к 473323, фото порушення. Вказана постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, винесена УПП в Тернопільській області поліцейським капралом поліції Кулик Назаром Олександровичем.

З доданих до відзиву відповідачем фотографій, які зазначені в додатках відзиву «Фото з приладу TruCam», вбачається, що на верхній фотографії зображено шість автомобілів, які рухаються в одному напрямку, один із них, а саме автомобіль сірого кольору відмічений червоною міткою. Зверху над вказаною фотографією міститься напис іноземною мовою «Date: 14/08/2022 Time: 11:46:49». Справа від вказаної фотографії містяться написи іноземною мовою «TruCam Serial No: TC000750/ Offiser Name: Крушевський Offiser ID: 0104888 / Measured Speed: 95 km/h (APP) / Measured Distance: 438.4 m / Speed Limіt: 50 km/h / Firmware: v1/19». Під вказаною фотографією містяться написи іноземною мовою «Street Name АДМ19 331 км (Code: n/a) / Latitude: 49? 29 15.82 N / longitude: 25? 37 03.10 E».

На нижній фотографії зображено автомобіль сірого кольору з номерним знаком НОМЕР_2 .

З доданої до відзиву відповідачем карти місцевості з географічними координатами вбачається, що координати 49? 29 15.8 N / 25? 37 03.1 E знаходяться у Великій Березовиці Тернопільської області.

При вирішенні по суті заявлених позивачем позовних вимог суд звертає увагу на те, що хоч в оскаржуванній постанові міститься посилання на те, що фіксація правопорушення проводилася також нагрудною камерою працівника поліції, однак стороною відповідача із невідомих причин вказаного доказу суду не представлено, хоч ухвалою суду, постановленою 29 серпня 2022 року, суд зобовязував відповідача надати суду вказаний доказ.

Частиною першою ст. 268 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Частиною 2 ст. 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Виходячи з наведеного, відповідач по справі мав спростувати твердження позивача про те, що поліцейський проігнорував клопотання позивача про надання останньому можливості ознайомитися із доказами вчинення ним адміністративного правопорушення та перед розглядом справи не роз"яснив йому його процесуальні права, передбачені як ст. 268 КУпАП так і ст. 63 Конституції України, через що він був позбавлений можливості скористатися при розгляді справи послугами захисника.

А так як твердження позивача про те, що на його прохання поліцейський не надав доказів вчинення ним правопорушення, не розяснив йому його прав, через що останній був позбавлений можливості скористатися при розгляді справи про адміністративне правопорушення послугами захисника стороною відповідача не спростовані, а тому суд вважає їх правдивими. До такого висновку суд прийшов у зв`язку з тим, що відповідачем відеозапис не представлений, хоч позивач, подаючи позов до суду для розгляду його по суті, заявляв таке клопотання і суд його задоволив про що зазначив в ухвалі про відкриття провадження по справі.

Ст. 279 КУпАП встановлено порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення, відповідно до якої розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Виходячи з того, що поліцейський УПП в Тернопільській області капрал поліції Кулик Н.О., як посадова особа, що розглядала справу, не роз`яснив позивачу його права та обов`язки, а також не вирішив заявлені ним клопотання, суд прийшов до висновку, що справу про адміністративне правопорушення щодо позивача розглянуто з порушенням порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення, що має наслідком скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В постанові від 18 лютого 2020 року по справі № 524/9827/16-а Верховний Суд (провадження № К/9901/20742/18) прийшов до висновку, що невжиття посадовою особою, яка розглядає справу про адміністративне правопорушення щодо надання водію можливості реалізувати своє право на отримання правової допомоги порушує права особи, яка притягалася до адміністративної відповідальності, тому порушує порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення, що є підставою для скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Виходячи з наведеного, оскаржувана постанова про адміністративне правопорушення не може бути залишена в силі і підлягає скасуванню.

Відповідно до ч.3 ст. 288 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи те, що позивач просив винести рішення, яким постанову поліцейського управління патрульної поліції в Тернопільській області капрала поліції Кулик Назара Олександровича серії ЕАР № 5752119 від 14 серпня 2022 року про накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в сумі 340 грн. скасувати, а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, однак, в позовній заяві не навів відомостей, у зв`язку з чим вважає, що в його діях відсутні подія / склад адміністративного правопорушення (наприклад: звідки, якою дорогою і з якою швидкістю рухався його автомобіль перед тим, як його зупинили працівники поліції; чому вважає, що не був в населеному пункті або чому вважає покази приладу неправильним), а посилається лише на порушення порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення, тому оскаржувану ним постанову серії ЕАР № 5752119, постановлену від 14 серпня 2022 року поліцейським управління патрульної поліції в Тернопільській області капралом поліції Кулик Назаром Олександровичем слід скасувати і надіслати справу на новий розгляд начальнику управління патрульної поліції в Тернопільській області.

Відповідно до ч.1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Зважаючи на вказане, на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень слід відшкодувати судові витрати у виді сплаченого позивачем судового збору в розмірі 496,20 грн.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 247, 268, 279, 283, 284, 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст. ст. 4, 9, 46, 48, 77, 139, 159, 242, 246, 268-272, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, Постановою Верховного суду № 524/9827/16-а від 18 лютого 2020 року (провадження № К/9901/20742/18), суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задоволити частково.

Постанову поліцейського управління патрульної поліції в Тернопільській області капрала поліції Кулик Назара Олександровича про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕАР № 5752119 від 14 серпня 2022 року, про накладення на ОСОБА_1 за ч.1 ст. 122 КУпАП штрафу в розмірі 340гривень, - скасувати і надіслати справу на новий розгляд начальнику управління патрульної поліції в Тернопільській області.

Відшкодувати ОСОБА_1 496 (чотириста девяносто шість) гривень 20 (двадцять) копійок сплаченого судового збору за рахунок бюджетних асигнувань на управління патрульної поліції в Тернопільській області департаменту патрульної поліції національної поліції України.

Рішення може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі протягом десяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження з моменту проголошення судового рішення апеляційної інстанції.

Суддя Бережанського районного суду

Тернопільської області Данилів О.М.