Справа № 600/2469/22-а
Суддя: Левицький Василь Костянтинович
Дата ухвалення: 2022-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2022 року м. Чернівці Справа № 600/2469/22-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Левицького В.К., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Управління соціальних гарантій та персоніфікованого обліку Департаменту соціальної політики Чернівецької міської ради, другий відповідач Департамент соціальної політики Чернівецької міської ради про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити дії.

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивачка) звернулася до суду з позовом до Управління соціальних гарантій та персоніфікованого обліку Департаменту соціальної політики Чернівецької міської ради (далі - відповідач), в якому просить:

визнати протиправним та скасувати рішення Управління соціальних гарантій та персоніфікованого обліку Департаменту соціальної політики Чернівецької міської ради від 17.06.2022, яким відмовлено сім`ї ОСОБА_1 у наданні пільг з оплати житлово-комунальних послуг;

зобов`язати Управління соціальних гарантій та персоніфікованого обліку Департаменту соціальної політики Чернівецької міської ради не пізніше 14 днів з дня набрання законної сили рішення суду, повторно розглянути заяву ОСОБА_2 вiд 01.06.2022 щодо надання пiльг з оплати житлово-комунальних послуг.

В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначала, що звернулась до відповідача з питання призначення пільг, надавши довідки про доходи її сім`ї за період з 01.12.2021 по 31.05.2022. Однак, 17.06.2022 відповідач відмовив їй у наданні пільги з оплати житлово - комунальних послуг, з тих причин, що середньомісячний сукупний дохід сім`ї перевищує податкову пільгу.

На думку позивачки, відповідач повинен був керуватись "Порядком обчислення середньомісячного сукупного доходу сім`ї для усіх видів державної соціальної допомоги" затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 632 "Деякі питання виплати державної соціальної допомоги", а також Методикою обчислення середньомісячного сукупного доходу сім`ї для надання соціальних послуг затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України від 16.06.2020 № 419.

Ухвалою суду від 02.09.2022 залучено до участі у справі як другого відповідача Департамент соціальної політики Чернівецької міської ради.

Департамент соціальної політики Чернівецької міської ради (далі - відповідач), заперечуючи проти позовних вимог, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначав, що підстав для призначення пільги з оплати житлово - комунальних послуг позивачці немає. В обґрунтування заперечень другий відповідач зазначав, що середньомісячний дохід сім`ї позивачки в розрахунку на одну особу перевищив величину доходу, який дає право на податкову соціальну пільгу, тому відсутні підстави для отримання пільг .

З`ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши письмові докази, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно довідки про склад осіб, місце проживання яких зареєстроване у житловому приміщенні/будинку від 25.05.2022 № 387702, за відомостями реєстру територіальної громади за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано наступні громадяни: ОСОБА_3 ; ОСОБА_4 ; ОСОБА_5 ; ОСОБА_6 ; ОСОБА_7 ; ОСОБА_1 .

Відповідно до довідки Відділу у справах сім`ї та молоді Чернівецької міської ради № 308 від 06.08.2015, сім`я позивачки є багатодітною сім`єю.

Крім того, сім`я позивачки перебуває на обліку в Єдиному державному автоматизованому реєстрі осіб, що мають право на пільги відповідно до Закону України "Про охорону дитинства", з 21.08.2015.

03.06.2022 позивачка звернулася до Управління соціальних гарантій та персоніфікованого обліку департаменту соціальної політики Чернівецької міської ради для призначення пільг багатодітній сім`ї, подавши декларацію про доходи сім`ї пільговика, яка зареєстрована за вх. № 623 від 03.06.2022.

Згідно вказаної декларації розмір доходу ОСОБА_1 за період з 01.12.2021 по 01.05.2022 становить: заробітна плата - 57274,06 грн; допомога багатодітній сім`ї - 11400,00 грн. Чоловік позивачки ОСОБА_3 зазначено в декларації, як ФОП 3 групи.

Згідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/ суми виплачених доходів та утримання податків позивачки станом на 31.05.2022 № 2412-22-03380 за період з 4 кварталу 2021 року по 1 квартал 2022 року, довідки про доходи (заробітну плату), виданої позивачці Управлінням освіти Чернівецької міської ради від 03.06.2022 та довідки про виплачену допомогу на дітей, які виховуються в багатодітних сім`ях, виданої позивачці Департаментом соціальної політики Чернівецької міської ради від 01.06.2022, розмір доходу позивачки за вказаний перiод відповідає задекларованому - 57274,06 грн - заробітна плата та 11400 грн - допомога на дітей, які виховуються в багатодітних сім`ях.

Відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утримання податків станом на 31.05.2022 № 2412-22-03381, за період з 4 кварталу 2021 року по 1 квартал 2022 року ОСОБА_3 отримав дохід, виплачений самозайнятій особі у розмірі 33727,00 грн.

17.06.2022 Управління соціальних гарантій та персоніфікованого обліку Департаменту соціальної політики Чернівецької міської ради листом за вих. № 21/07/02-1130 повідомило позивачку, що її сім`я не має права на отримання пільг, оскільки середньомісячний дохід сім`ї (4026,64 грн), перевищує податкову соціальну пільгу (3470,00 грн).

27.06.2022 позивачка звернулася до директора Департаменту соціальної політики із заявою, в якій просила надати розрахунок середньомісячного сукупного доходу її родини.

30.06.2022 Управління соціальних гарантій та персоніфікованого обліку Департаменту соціальної політики Чернівецької міської ради листом за вих. № Ф-138/21/02-12 повідомлено позивачку, що згідно наданих нею довідок про доходи, в розрахунок середньомісячного сукупного доходу багатодітної сім`ї за період з 01.12.2021 по 31.05.2022 включена її заробітна плата на загальну суму 57274,06 грн, соціальна допомога на дітей на загальну суму 11400,00 грн, доходи її чоловіка, як приватного підприємця 3 групи в 3-х кратному розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб на загальну суму 44658,00 грн та його доходи, як самозайнятої особи за грудень 2021 року - березень 2022 року на загальну суму 33727,00 грн. Тобто, розрахунок середньомісячного сукупного доходу багатодітної сім`ї позивачки за період з 01.12.2021 - 31.05.2022 наступний: (57274,06 грн + 11400,00 грн + 44658,00 грн + 33727,00 грн)/6 місяців/6 осіб = 4084,98 грн, що перевершує податкову пільгу, яка складає 3470,00 грн.

Вважаючи відмову щодо призначення пільг багатодітній сім`ї протиправною, позивачка звернулася до суду з вказаним позовом.

Розглянувши матеріали справи, встановивши фактичні обставини в справі, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

Статтею 46 Конституції України визначено, що громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом. Це право гарантується загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням за рахунок страхових внесків громадян, підприємств, установ і організацій, а також бюджетних та інших джерел соціального забезпечення; створенням мережі державних, комунальних, приватних закладів для догляду за непрацездатними. Пенсії, інші види соціальних виплат та допомоги, що є основним джерелом існування, мають забезпечувати рівень життя, не нижчий від прожиткового мінімуму, встановленого законом.

Охорону дитинства в Україні як стратегічний загальнонаціональний пріоритет, що має важливе значення для забезпечення національної безпеки України, ефективності внутрішньої політики держави, і з метою забезпечення реалізації прав дитини на життя, охорону здоров`я, освіту, соціальний захист, всебічний розвиток та виховання в сімейному оточенні встановлює основні засади державної політики у цій сфері, що ґрунтуються на забезпеченні найкращих інтересів дитини визначає Закон України "Про охорону дитинства" від 26.04.2001 № 2402-III (далі - Закон № 2402-III).

З метою створення належних матеріальних умов для виховання дітей у сім`ях держава надає батькам або особам, які їх замінюють, соціальну допомогу, передбачену Законом України "Про державну допомогу сім`ям з дітьми" та іншими законами України (ч. 1 ст. 13 Закону № 2402-III).

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 13 Закону № 2402-III багатодітним сім`ям надаються такі пільги:

1) 50-відсоткова знижка плати за користування житлом (квартирна плата) в межах норм, передбачених чинним законодавством (21 кв. метр загальної площі житла на кожного члена сім`ї, який постійно проживає в жилому приміщенні (будинку), та додатково 10,5 кв. метра на сім`ю);

2) 50-відсоткова знижка плати за користування комунальними послугами (газопостачання, електропостачання та інші послуги) та вартості скрапленого балонного газу для побутових потреб у межах норм, визначених законодавством.

Площа житла, на яку надається знижка при розрахунках плати за опалення, становить 21 кв. метр опалюваної площі на кожного члена сім`ї, який постійно проживає в жилому приміщенні (будинку), та додатково 10,5 кв. метра на сім`ю;

3) 50-відсоткова знижка вартості палива, у тому числі рідкого, в межах норм, визначених законодавством, у разі якщо відповідні будинки не мають центрального опалення;

4) позачергове встановлення квартирних телефонів. Абонентна плата за користування квартирним телефоном встановлюється у розмірі 50 відсотків від затверджених тарифів.

Пільги щодо плати за користування житлом (квартирної плати), комунальними послугами та вартості палива, передбачені пунктами 1-3 частини третьої цієї статті, надаються багатодітним сім`ям незалежно від виду житла та форми власності на нього.

Законом України "Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність деяких законодавчих актів України" від 28.12.2014 №76-VIII статтю 13 Закону № 2402-III доповнено частиною восьмою такого змісту: "Установити, що пільги, передбачені пунктами 1, 2, 3 та 4 частини третьої та пунктом 1 частини шостої цієї статті, надаються за умови, якщо розмір середньомісячного сукупного доходу сім`ї в розрахунку на одну особу за попередні шість місяців не перевищує величини доходу, який дає право на податкову соціальну пільгу у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України".

Згідно п. 2 Прикінцевих положень Закону № 76-VIII, норми цього Закону в частині врахування середньомісячного сукупного доходу сім`ї при наданні пільг набувають чинності з 01.07.2015.

У зв`язку з прийняттям Закону № 76-VIII, Кабінет Міністрів України постановою від 04.06.2015 № 389 затверджено Порядок надання пільг окремим категоріям громадян з урахуванням середньомісячного сукупного доходу сім`ї (далі - Порядок № 389, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Таким чином, до спірних правовідносин суд застосовує Порядок № 389.

Вказаний Порядок визначає механізм реалізації права на отримання пільг з оплати послуг за користування житлом (квартирна плата, плата за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій), управління багатоквартирним будинком, комунальних послуг (централізоване постачання холодної води, централізоване постачання гарячої води, водовідведення, тепло- та електропостачання, природний газ (в тому числі послуги з транспортування, розподілу та постачання, централізоване опалення, вивезення побутових відходів), паливом, скрапленим газом, телефоном, послуг із встановлення квартирних телефонів (далі - пільги) залежно від середньомісячного сукупного доходу сім`ї осіб, які мають право на пільги згідно із законодавчими актами, а також підтвердження права на інші види пільг, які надаються з урахуванням доходу (безоплатне одержання ліків, лікарських засобів, імунобіологічних препаратів, виробів медичного призначення, зубопротезування тощо) відповідно до законодавства. (п. 1 Порядку № 389).

Згідно п. 2 Порядку № 389 дія цього Порядку поширюється на осіб, які мають право на пільги за соціальною ознакою згідно із Законами України, зокрема: "Про охорону дитинства" (багатодітні сім`ї, дитячі будинки сімейного типу та прийомні сім`ї, в яких не менше року проживають троє або більше дітей, сім`ї, в яких не менше року проживають троє і більше дітей, враховуючи тих, над якими встановлено опіку чи піклування) (далі - пільговики).

Відповідно до п. 3 Порядку № 389 пільги, зазначені у пункті 1 цього Порядку, надаються за рахунок коштів державного та місцевого бюджетів за умови, що середньомісячний сукупний дохід сім`ї пільговика в розрахунку на одну особу за попередні шість місяців не перевищує величини доходу, який дає право на податкову соціальну пільгу.

Частиною 4 Порядку № 389 визначено, що до членів сім`ї пільговика під час надання пільг належать особи, на яких згідно із законодавчими актами, зазначеними у пункті 2 Порядку, поширюються пільги: дружина (чоловік); їх неповнолітні діти (до 18 років); неодружені повнолітні діти, визнані особами з інвалідністю з дитинства I та II групи або особами з інвалідністю I групи; непрацездатні батьки; особа, яка перебуває під опікою або піклуванням пільговика та проживає разом з ним.

Згідно п. 5 Порядку № 389 сукупного доходу сім`ї пільговика включаються нараховані: 1) пенсія; 2) заробітна плата; 3) грошове забезпечення; 4) стипендія; 5) соціальна допомога (крім частини допомоги при народженні дитини, виплата якої здійснюється одноразово, частини допомоги при усиновленні дитини, виплата якої здійснюється одноразово, допомоги на поховання, одноразової допомоги, яка надається відповідно до законодавства або за рішеннями органів виконавчої влади та місцевого самоврядування, підприємств, організацій незалежно від форми власності); 6) доходи від підприємницької діяльності; 7) допомога по безробіттю та інші виплати, що здійснюються фондами соціального страхування.

Для працездатних осіб, у яких відсутні доходи (крім осіб, які навчаються за денною формою навчання у загальноосвітніх, вищих навчальних закладах, осіб, призваних на строкову військову службу), та фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування та є платниками єдиного податку першої групи, до сукупного доходу за кожний місяць враховується дохід на рівні прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб на відповідний місяць.

Для фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування та є платниками єдиного податку другої групи, до сукупного доходу за кожний місяць враховується дохід на рівні двох прожиткових мінімумів, установлених для працездатних осіб, для фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування та є платниками єдиного податку третьої групи, - трьох прожиткових мінімумів, установлених для працездатних осіб.

Для фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування та є платниками єдиного податку першої / другої / третьої групи, враховується дохід у розмірах, зазначених в абзацах дев`ятому та десятому цього пункту, незалежно від отриманих (не отриманих) ними доходів.

Аналізуючи наведені положення п. 5 Порядку № 389, суд приходить до переконання, що до сукупного доходу сім`ї пільговика включаються, серед іншого, доходи від підприємницької діяльності. Водночас, під час обчислення сукупного доходу за кожен місяць для фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування і є платниками єдиного податку першої - третьої груп, враховується також дохід у розмірах, в залежності від групи, яку платники єдиного податку обрали, незалежно від отриманих (не отриманих) ними доходів.

Відповідно п.п. 6-7 Порядку № 389 структурні підрозділи з питань соціального захисту населення районних, районних у м. Києві держадміністрацій, виконавчих органів міських, районних у містах (у разі їх створення) рад (далі - структурні підрозділи з питань соціального захисту населення) одержують від територіальних органів Пенсійного фонду України за результатами обміну електронними базами даних відповідно до пункту 7 постанови Кабінету Міністрів України від 11 квітня 2002 р. № 497 "Про забезпечення виконання функцій з призначення і виплати пенсій органами Пенсійного фонду" (Офіційний вісник України, 2002 р., № 15, ст. 814) інформацію про суми пенсійних виплат і факт працевлаштування пільговиків та членів їх сімей, відомості про яких містяться в Єдиному державному автоматизованому реєстрі осіб, які мають право на пільги.

Територіальні органи Пенсійного фонду України подають на запит структурних підрозділів з питань соціального захисту населення у п`ятиденний строк з дня отримання запиту інформацію про суми пенсійних виплат пільговиків та членів їх сімей, пенсії яким призначено відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб".

Пунктом 8 Порядку № 389 визначено, що пільговики, до сукупного доходу сім`ї яких входять доходи, визначені пунктом 5 цього Порядку (крім пенсії та соціальної допомоги), або до складу сім`ї яких входять працездатні особи, подають до структурного підрозділу з питань соціального захисту населення декларацію про доходи сім`ї пільговика за формою згідно з додатком, а також довідки про доходи свої та членів сім`ї (крім довідок про розмір пенсії та соціальної допомоги) за шість місяців, що передують місяцю звернення, або документи, що підтверджують відсутність доходів за такий період.

У разі неподання документів, передбачених абзацом першим цього пункту, структурний підрозділ з питань соціального захисту населення повідомляє пільговика про необхідність подання відповідних документів для визначення права на отримання пільг.

Згідно п. 9 Порядку № 389 структурні підрозділи з питань соціального захисту населення з урахуванням отриманої інформації, зазначеної у пунктах 6-8 цього Порядку, визначають протягом десяти днів з дня отримання такої інформації середньомісячний сукупний дохід сім`ї в розрахунку на одну особу шляхом ділення загальної суми грошових доходів кожного члена сім`ї пільговика за попередні шість місяців на 6 і на кількість членів сім`ї.

У разі коли середньомісячний дохід сім`ї в розрахунку на одну особу не перевищує величину доходу, який дає право на податкову соціальну пільгу, пільговик має право на отримання пільг протягом дванадцяти місяців з місяця визначення відповідного права.

Структурний підрозділ з питань соціального захисту населення розраховує в установленому порядку пільги на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого палива і скрапленого газу в грошовій формі, а також видає пільговикам довідки для отримання інших видів пільг, які надаються з урахуванням доходу (безоплатне одержання ліків, лікарських засобів, імунобіологічних препаратів, виробів медичного призначення, зубопротезування, телекомунікаційні послуги тощо), відповідно до законодавства. (п. 10 Порядку № 389).

Пунктом 11 Порядку № 389 визначено, що після закінчення дванадцяти місяців структурний підрозділ з питань соціального захисту населення визначає право пільговика на отримання пільг на наступний період відповідно до пункту 9 цього Порядку.

Відповідно п. 12 Порядку № 389 у разі коли середньомісячний дохід сім`ї пільговика в розрахунку на одну особу перевищує величину доходу, який дає право на податкову соціальну пільгу, структурний підрозділ з питань соціального захисту населення письмово інформує пільговиків про те, що вони не мають права на отримання пільг і можуть звернутися за житловою субсидією.

У разі зменшення доходу сім`ї пільговик має право звернутися до структурного підрозділу з питань соціального захисту населення для визначення права на отримання пільг з місяця звернення.

У разі зміни величини доходу, який дає право на податкову соціальну пільгу, структурний підрозділ з питань соціального захисту населення самостійно визначає право пільговика, до сукупного доходу сім`ї якого входять лише пенсії та соціальна допомога і сім`я якого складається лише з непрацездатних осіб, на отримання пільг відповідно до пункту 9 цього Порядку без звернення пільговика.

Згідно п. 13 Порядку № 389 структурні підрозділи з питань соціального захисту населення мають право робити запити та у строк до десяти календарних днів з дня надходження відповідного запиту безоплатно отримувати від територіальних органів ДФС у порядку, встановленому Мінсоцполітики та Мінфіном, інших органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування інформацію, необхідну для перевірки достовірності даних, отриманих від пільговиків.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) зареєстрований як фізична особа - підприємець, перебуває на спрощеній системі оподаткування з 29.01.2019 та є платником єдиного податку третьої групи, що підтверджується витягом з Реєстру платників єдиного податку від 01.02.2019 № 425.

Відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утримання податків станом на 31.05.2022 № 2412-22-03381, за період з 4 кварталу 2021 року по 1 квартал 2022 року ОСОБА_3 отримав дохід, виплачений самозайнятій особі у розмірі 33727,00 грн.

Матеріалами справи підтверджується, що в розрахунок середньомісячного сукупного доходу багатодітної сім`ї позивачки за період з 01.12.2021 по 31.05.2022 включено її заробітну плату на загальну суму 57274,06 грн, соціальну допомогу на дітей на загальну суму 11400,00 грн, доходи її чоловіка ОСОБА_3 , як приватного підприємця 3 групи в 3-х кратному розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб на загальну суму 44658,00 грн та його доходи, як самозайнятої особи за грудень 2021 року - березень 2022 року на загальну суму 33727,00 грн.

Таким чином, другий відповідач відповідно до п. 9 Порядку № 389 визначив середньомісячний сукупний дохід багатодітної сім`ї позивачки за період з 01.12.2021 - 31.05.2022 в розрахунку на одну особу шляхом ділення загальної суми грошових доходів кожного члена сім`ї пільговика за попередні шість місяців на шість членів сім`ї, зокрема: (57274,06 грн + 11400,00 грн + 44658,00 грн + 33727,00 грн)/6 місяців /6 осіб = 4084,98 грн, що перевершує податкову пільгу, яка складає 3470,00 грн.

Згідно ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" установлено з 01.01.2022 прожитковий мінімум для працездатних осіб на рівні 2481,00 грн.

Відповідно до п.п. 1 п. 4 ст. 169 розділу ІV Податкового кодексу України податкова соціальна пільга застосовується до доходу, нарахованого на користь платника податку протягом звітного податкового місяця як заробітна плата (інші прирівняні до неї відповідно до законодавства виплати, компенсації та винагороди), якщо його розмір не перевищує суми, що дорівнює розміру місячного прожиткового мінімуму, діючого для працездатної особи на 1 січня звітного податкового року, помноженого на 1,4 та округленого до найближчих 10 гривень.

Враховуючи, що розмір місячного прожиткового мінімуму для працездатної особи на 1 січня 2022 року становить 2481 грн, граничний розмір доходу, до якого застосовується податкова соціальна пільга, впродовж всього 2022 року складає: 2481,00 грн х 1,4 = 3470,00 грн.

Оскільки, середньомісячний дохід сім`ї позивачки в розрахунку на одну особу перевищив величину доходу, який дає право на податкову соціальну пільгу, другий відповідач правомірно повідомив позивачку про те, що вона не має права на отримання пільг і може звернутися за житловою субсидією.

Твердження позивачки щодо необхідності застосування у спірних правовідносинах Порядку обчислення середньомісячного сукупного доходу сім`ї для усіх видів державної соціальної допомоги, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 632 "Деякі питання виплати державної соціальної допомоги", а також Методики обчислення середньомісячного сукупного доходу сім`ї для надання соціальних послуг, затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України від 16.06.2020 № 419, суд оцінює критично, оскільки наведені нормативно-правові акти не визначають механізм реалізації права пільговиків на отримання пільг з оплати послуг за користування житлом залежно від середньомісячного сукупного доходу сім`ї осіб, які мають право на пільги згідно із законодавчими актами. Тому, у спірних правовідносинах підлягає застосуванню Порядок № 389, який затверджено Кабінетом Міністрів України у зв`язку з прийняттям Закону № 76-VIII.

Відповідно до положень, закріплених ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Позивачка під час розгляду справи по суті не довела належними засобами доказування обставини, на яких ґрунтуються її позовні вимоги, натомість другий відповідач, як суб`єкт владних повноважень, довів належними засобами доказування правомірність та обґрунтованість своїх дій у спірних правовідносинах. Тому позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Оскільки в задоволенні адміністративного позову відмовлено, суд не вирішує питання про понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 9, 72 - 77, 90, 134, 241 - 246, 250 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління соціальних гарантій та персоніфікованого обліку Департаменту соціальної політики Чернівецької міської ради, другий відповідач Департамент соціальної політики Чернівецької міської ради про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити дії, - відмовити повністю.

Згідно ст. 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до ст. ст. 293, 295 КАС України рішення суду першої інстанції може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його складання.

Повне найменування учасників процесу:

позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 );

відповідач - Управління соціальних гарантій та персоніфікованого обліку Департаменту соціальної політики Чернівецької міської ради (вул. Героїв Майдану, 176, м. Чернівці);

другий відповідач - Департамент соціальної політики Чернівецької міської ради (вул. Героїв Майдану, буд. 176, м. Чернівці, ).

Суддя В.К. Левицький