Справа № 340/4163/21
Суддя: Чумак С.Ю.
Дата ухвалення: 2022-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

11 листопада 2022 року м. Дніпросправа № 340/4163/21

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів:

судді - доповідача Чумака С.Ю.,

суддів: Чабаненко С.В., Юрко І.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні суду в місті Дніпрі апеляційну скаргу Державного підприємства «Агентство місцевих автомобільних доріг»

на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2021 року у справі № 340/4163/21

за позовом Державного підприємства «Агентство місцевих автомобільних доріг» до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним і скасування висновку,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати протиправним і скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області від 07 липня 2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-11-16-014370-с, проведеної державнимо підприємством «Агентство місцевих автомобільних доріг».

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2021 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з таким судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позов у повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначив, що зобов`язальна частина висновку є неконкретною, відповідач не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про нечіткість та невизначеність оскарженого висновку. Також апелянт вважає безпідставним висновок і в частині нібито допущених позивачем порушень чинного законодавства, оскільки доводи відповідача в цій частині, з яким погодився і суд першої інстанції, не ґрунтуються на приписах чинного законодавства.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Відповідно до приписів ст. 311 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ВСТАНОВЛЕНІ ВІДПОВІДНО ДО НИХ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ

16.11.2020 позивачем оприлюднено (https://prozorro.gov.ua/en/tender/UA-2020-11-16-014370-c) оголошення UA-2020-11-16-014370-c про відкриті торги на закупівлю робіт: Експлуатаційне утримання та поточний дрібний ремонт автомобільних доріг загального користування місцевого значення у Кіровоградській області (а.с. 6-15).

У зв`язку з виявленням органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель (доручення заступника голови Держаудитслужби Шкуропат О. від 07.06.2021.), відповідачем 11.06.2021 прийнято рішення про проведення моніторингу процедури закупівлі UA-2020-11-16-014370-c, про що видано наказ від 11.06.2021 № 368.

06.07.2021 року відповідачем сформовано висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-11-16-014370-c (а.с. 198-200).

Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» 25 грудня 2015 року № 922-VIII (далі за текстом Закон № 922), внесення змін до тендерної документації та їх оприлюднення, оприлюднення інформації про закупівлі, повнота відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів, розгляд тендерних пропозицій, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених законодавством, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця (а.с. 198-199).

Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель Державного підприємства «Агентство місцевих автомобільних доріг» на 2021 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, затверджену рішенням тендерного комітету від 09.12.2020, протокол розгляду тендерних пропозицій від 16.01.2021, тендерна пропозиція переможця ТОВ «ДС ПРОМ ГРУП», тендерна пропозиція учасника ТОВ «РОСТДОРСТРОЙ», протокол засідання тендерного комітету від 29.01.2021, повідомлення про намір укласти договір від 29.01.2021, договір про закупівлю від 18.02.2021 № 20/21, додаткові угоди від 23.04.2021 № 77, від 14.05.2021 № 83, від 19.05.2021 року № 90, від 19.05.2021 № 91, від 20.05.2021 № 92, повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю від 14.05.2021, від 18.05.2021, від 20.05.2021 та від 25.05.2021 (а.с. 199).

За результатами моніторингу відповідності вимог тендерної документації Замовника вимогам Закону № 922 встановлено, що на порушення вимог частини 4 статті 23 Закону, технічна специфікація Замовника в тендерній документації (зокрема, пункти 16, 21, 26, 32, 39, 45, 94, 98, 100, 101, 103, 105, 107, 239, 241, 243, 265, 276, 278, 284, 286, 292, 294, 295, 383 розділу «Відомість обсягів робіт на експлуатаційне утримання автомобільних доріг загального користування місцевого значення у Кіровоградській області», та пункти 2, 8, 12, 19, 20 розділу «Відомість обсягів робіт на експлуатаційне утримання автомобільних доріг загального користування місцевого значення у Кіровоградській області» Додатку № 10 тендерної документації) містить посилання на конкретну торгову марку та виробника з виразом «або еквівалент», але без обґрунтування необхідності такого посилання.

Додатково моніторингом установлено, що на порушення вимог пункту 17 частини 2 статті 22 Закону, тендерна документація не містить посад посадових осіб Замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області зобов`язало здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом вжиття заходів з недопущення їх в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів (а.с. 200).

Вважаючи такий висновок протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області від 07 липня 2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-11-16-014370-с відповідає вимогами чинного законодавства.

НОРМИ ПРАВА, ЯКІ РЕГУЛЮЮТЬ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ, ТА ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ СУДОМ

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні визначено Законом України від 26.01.1993 № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі Закон № 2939-ХІІ).

Відповідно до ст. 5 Закону № 2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України Про публічні закупівлі, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Статтею 8 Закону України від 25.12.2015 № 922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі Закон № 922-VIII) закріплено, що моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Згідно з ч. 3 ст. 8 Закону № 922-VIII рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

За приписами ч. 6, 7 ст. 8 Закону № 922-VIII, за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення затверджена наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552 (далі Порядок № 552).

Відповідно до п. 3-5 Порядку № 552 висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі форма висновку) в електронній системі закупівель.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі.

При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення.

Стосовно виявлених порушень по суті колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 23 Закону № 922 технічна специфікація повинна містити опис усіх необхідних характеристик товарів, робіт або послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні, функціональні та якісні характеристики. Характеристики товарів, робіт або послуг можуть містити опис конкретного технологічного процесу або технології виробництва чи порядку постачання товару (товарів), виконання необхідних робіт, надання послуги (послуг).

За приписами ч. 4 ст. 23 Закону № 922 технічні специфікації не повинні містити посилання на конкретні марку чи виробника або на конкретний процес, що характеризує продукт чи послугу певного суб`єкта господарювання, чи на торгові марки, патенти, типи або конкретне місце походження чи спосіб виробництва. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим та містити вираз «або еквівалент».

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» від 15 грудня 1993 року № 3689-XII (далі за текстом Закон №3689) торговельна марка позначення, за яким товари і послуги одних осіб відрізняються від товарів і послуг інших осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 5 Закон № 3689 об`єктом торговельної марки може бути будь-яке позначення або будь-яка комбінація позначень. Такими позначеннями можуть бути, зокрема, слова, у тому числі власні імена, літери, цифри, зображувальні елементи, кольори, форма товарів або їх пакування, звуки, за умови що такі позначення придатні для відрізнення товарів або послуг одних осіб від товарів або послуг інших осіб, придатні для відображення їх у Реєстрі таким чином, що дає змогу визначити чіткий і точний обсяг правової охорони, що надається.

Судом встановлено, що технічна специфікація Замовника в тендерній документації (в пунктах, вказаних в оскаржуваному висновку) містить, зокрема посилання на використання в роботах техніки Hamm (а.с. 16-31).

Техніка з ідентифікатором (позначенням) Hamm відрізняє її від іншої техніки, а тому «Hamm» є торговельною маркою в розумінні ст. 1 Закону № 3689, як правильного висновку дійшов і суд першої інстанції.

Так, офіційна торговельна марка HAMM HAMM COMPACTION QUALITY з ідентифікаційним номером 523804 зареєстрована 2 жовтня 2014 року та опублікована 25 жовтня 2014 року. Виключне право на HAMM HAMM COMPACTION QUALITY діє до 25 лютого 2023 року. Власником права є ХАММ АГ, Хаммштрассе 1, 95643 Тиршенройт, Німеччина (DE) (https://companies.rbc.ru/trademark/523804/hamm-hamm-compaction-quality/).

Також, технічна специфікація містить, зокрема, посилання на використання в роботах механізмів на базі автомобіля DAF XF, МТЗ-80, MAN TGA та навантажувача Stalowa Wola, які також є відповідними марками, що визначають товари, відмінні від товарів інших виробників в розумінні ст. 1 Закону № 3689, а тому є торговельними марками, що ідентифікують конкретного володільця (виробника) під такою ідентифікацією. (а.с. 16-31).

Обґрунтовуючи свою позицію позивач стверджував, що він керувався Розділом 4 ДСТУ Б Д.1.1.-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва» та вказав, що система ціноутворення в будівництві базується на нормативно-розрахункових показниках і поточних цінах трудових та матеріально-технічних ресурсів. Нормативними показниками є ресурсні елементні кошторисні норми. На підставі цих норм і поточних цін на трудові та матеріально-технічні ресурси визначаються прямі витрати у вартості будівництва. Стандарти організацій України (СОУ) є одним із видів кошторисних норм, а вони містять конкретні назви таких матеріально-технічних ресурсів.

Відповідно до п. 1 та 2 статті 1 «Сфера застосування» ДСТУ Б Д.1.1.-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва» цей стандарт установлює основні правила з визначення вартості нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту та технічного переоснащення будинків, будівель і споруд будь-якого призначення, їх комплексів, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, а також реставрації пам`яток архітектури та містобудування (далі будівництво). Цей стандарт носить обов`язковий характер при визначенні вартості будівництва об`єктів, що споруджуються за рахунок бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії.

При цьому позивач вказав, що оскільки предметом закупівлі є експлуатаційне утримання та поточний дрібний ремонт автомобільних доріг загального користування місцевого значення, ним правомірно застосовуються СОУ, які стосуються дорожньої галузі.

Так, позивач посилався на те, що ним належно використано при складанні технічної специфікації:

- СОУ 42.1-5:2018 Автомобільні дороги. Правила визначення вартості робіт з поточного ремонту та експлуатаційного утримання;

- СОУ 42.1-5:2018 Автомобільні дороги. Ресурсні елементні кошторисні норми на ремонтно-будівельні роботи;

- СОУ 42.1-1:2018 Автомобільні дороги. Ресурсні елементні кошторисні норми на роботи з експлуатаційного утримання.

При цьому, в додаткових поясненнях ним наведено конкретні види робіт та витрат у відповідності до формулювань, що містять в СОУ (а.с. 176-182).

Згідно з п. 33 ч. 1 ст. 1 Закон № 922 технічна специфікація до предмета закупівлі це встановлена замовником сукупність технічних умов, що визначають характеристики товару (товарів), послуги (послуг) або необхідні для виконання робіт щодо об`єкта будівництва, що можуть включати показники впливу на довкілля й клімат, особливості проектування (у тому числі щодо придатності для осіб із обмеженими фізичними можливостями), відповідності, продуктивності, ресурсоефективності, безпечності, процедури забезпечення якості, вимоги щодо найменування продукції, під яким вона продається, термінологію, символи, методику випробувань і тестування, вимоги до пакування, маркування й етикетування, інструкції для користувачів, технологічні процеси й технології виробництва на будь-яких етапах життєвого циклу робіт, товару чи послуги.

Вимоги до технічної специфікації передбачені ст. 23 Закону № 922, який є спеціальним нормативним актом, що регулює, зокрема правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад, а його метою, зокрема, є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель.

Так, як указано вище, технічна специфікація це встановлена замовником сукупність технічних умов, що визначають характеристики товару (товарів), послуги (послуг) або необхідні для виконання робіт щодо об`єкта будівництва, що вартості таких товарів та послуг не містить.

Не заперечуючи факту можливості використання при складанні технічної специфікації ДСТУ Б Д.1.1.-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва», суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що таке використання повинне бути здійснене відповідно до особливостей, зокрема вимог до такої технічної специфікації, передбачених Законом № 922, який в таких правовідносинах є не тільки спеціальним, а й таким, що має вищу юридичну силу на відміну від ДСТУ, які затверджені наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 № 293.

Отже, при складанні технічної специфікації позивач повинен був дотриматись ч. 4 ст. 23 Закону № 922, однак, зазначивши торговельні марки техніки та вказавши про можливість використання еквіваленту, не обґрунтував необхідність посилання на торгову марку, що є обов`язковим.

При цьому, як правильно зазначив суд першої інстанції, таке обґрунтування з огляду на правовідносини, що регулюються ст. 23 Закону № 922, повинно міститись саме у технічній специфікації.

Також у відповідь на доводи апелянта з цього приводу апеляційний суд звертає увагу, що позивачем таке обґрунтування не зазначено у жодному розділі тендерної документації, що в будь-якому випадку суперечить приписам ч. 4 ст. 23 Закону № 922.

Отже, порушення позивачем приписів чинного законодавства у зазначеній частині відповідачем доведені.

Крім того, відповідно до п. 17 ч. 2 ст. 22 Закону № 922 у тендерній документації зазначаються, зокрема, прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками.

Судом встановлено, що в п. 2.3 розділу І «Загальні положення» Тендерної документації вказано дві посадові особи замовника, уповноважені здійснювати зв`язок з учасниками:

- ОСОБА_1 по технічним питанням;

- ОСОБА_2 з питань організації процедури закупівлі (а.с. 6).

У цьому пункті також вказані прізвище, ім`я та по батькові, електронні адреси, адреси місцезнаходження зазначених осіб, проте їх посади в п. 2.3. не вказані.

Апелянт посилається на те, що на титульній сторінці Тендерної документації в частині з написом «Затверджено» вказано голову тендерного комітету ОСОБА_2 з посиланням на рішення тендерного комітету (а.с. 6), а також зазначає, що п. 17 ч. 2 ст. 22 Закону № 922 дозволяє вказати посаду однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками, а тому вказано лише посаду ОСОБА_2 .

Натомість у цій частині апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що зміст зазначеної норми свідчить про те, що посада однієї посадової особи замовника вказується в тому випадку, якщо ним уповноважено здійснювати зв`язок з учасниками лише одну таку особу. У випадку уповноваження двох і більше осіб вказуються посади усіх таких осіб. Такий висновок є логічним не тільки з огляду на правову конструкцію п. 17 ч. 2 ст. 22 Закону № 922, а також з огляду на те, що особа замовника, уповноважена здійснювати зв`язок з учасниками, повинна обов`язково зазначатися у тендерній документації, оскільки у протилежному випадку учасникам закупівлі про таку особу буде взагалі невідомо.

Також, суд звертає увагу, що посада це формально, адміністративно закріплене місце працівника в трудовому колективі, яке передбачає виконання посадових обов`язків, посадові виконання і характер взаємовідносин. Перелік назв посад (номенклатуру) затверджує відповідний орган (організація), що має підпорядковані йому підприємства, установи і організації.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_1 з 01.04.2020 року працює на посаді начальника відділу з ремонту та експлуатаційного утримання автомобільних доріг, що підтверджується наказом № 20-ос від 31.03.2020 (а.с. 183), ОСОБА_2 прийнятий з 30.10.2019 на посаду начальника тендерно-договірного відділу, що підтверджується наказом № 27-ос від 29.10.2019 (а.с. 184). Дані особи входять до тендерного комітету, утвореного згідно наказу від 24.04.2019 року № 9 з подальшими змінами за наказом від 02.04.2020 № 69, відповідно до якого ОСОБА_2 є головою тендерного комітету, а ОСОБА_1 членом тендерного комітету.

Апеляційний суд погоджує в цій частині висновок суду першої інстанції, що під посадами замовника у п. 17 ч. 2 ст. 22 Закону № 922 розуміються саме посади, які ці особи займають у Державному підприємстві «Агентство місцевих автомобільних доріг», тобто саме у замовника, а не у тендерному комітеті, а тому «голова тендерного комітету» та «член тендерного комітету» не є посадами, які повинні бути вказані в тендерній документації в розумінні зазначеної норми.

Стосовно доводів апелянта про неконкретність оскарженого висновку у його зобов`язальній частині колегія суддів зазначає, що формулювання останньої фактично жодних прав позивача не порушує, оскільки, констатувавши порушення, яке фактично дійсно мали місце, відповідач зобов`язав позивача лише не допускати на зазначені порушення в подальшому, що ніяких негативних наслідків для позивача за собою не тягне.

Посилання ж апелянта в цій частині на практику Верховного Суду є безпідставними, оскільки у наведених судових рішеннях Верховний Суд сформулював правову позицію стосовно зобов`язальної частини висновків з формулюванням «усунути виявлені порушення чинного законодавства», тобто предмет спору був іншим.

ВИСНОВОК АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Апеляційний суд погоджує висновок суду першої інстанції, що оскаржений висновок є правомірним і скасуванню не підлягає.

Рішення суду першої інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим, відповідно до ст. 316 КАС України залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін.

Оскільки розгляд справи здійснений за правилами спрощеного позовного провадження, то постанова суду апеляційної інстанції згідно з п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених цим пунктом.

На підставі викладеного, керуючись ст. 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Агентство місцевих автомобільних доріг» залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2021 року у справі № 340/4163/21 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Суддя - доповідач С.Ю. Чумак

суддя С.В. Чабаненко

суддя І.В. Юрко