Справа № 520/5766/22
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2022-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

17 листопада 2022 року № 520/5766/22

Харківський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Лариси Мар`єнко, розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, зобов`язання вчинити певні дії -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департаменту патрульної поліції "Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень" від 27.05.2022 №319 в частині притягнення командира роти 2 батальйону 3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департаменту патрульної поліції "По особовому складу" від 16.06.2022 №860 о/с в частині звільнення командира роти 2 батальйону 3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта ОСОБА_1 , зі служби в поліції;

- поновити командира роти 2 батальйону 3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований: АДРЕСА_1 , проживає: АДРЕСА_2 , на посаді з 16.06.2022;

- стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований: АДРЕСА_1 , проживає: АДРЕСА_2 , середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 16.06.2022 по день винесення судом рішення про поновлення на службі.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що не погоджується наказами Департаменту патрульної поліції від 27.05.2022 №319 про застосування відносно нього дисциплінарного стягнення та від 16.06.2022 №860 о/с про звільнення його зі служби в поліції, вважає їх такими, що прийняті з порушенням встановленого порядку щодо їх прийняття та грубо порушують його права, є необґрунтованими та незаконними, а тому підлягають скасуванню. Вказує, що обставини та причини неприбуття його на службу 04.03.2022 та 08.03.2022 не були досліджені при проведенні службового розслідування, чим порушено порядок проведення службового розслідуванні, визначений Дисциплінарним статутом Національної поліції України.

Крім того, факт неприбуття позивача на службу 04.03.2022 та 08.03.2022 вже був предметом службового розслідування, за наслідком якого Департаментом патрульної поліції скасовано пункт наказу ДПП від 06.04.2022 №731 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції та допущено до службу, що свідчить про повторність притягнення до дисциплінарної відповідальності за одне й те ж саме порушення службової дисципліни.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 01.08.2022 відкрито спрощене провадження в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України, та запропоновано відповідачу надати відзив на позов. Запропоновано позивачу подати до суду відповідь на відзив, а відповідачу - заперечення протягом п`яти календарних днів з моменту отримання відповідних документів.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана відповідачу до електронного кабінету через систему "Електронний суд", що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Представник відповідача О.Іващенко, надіслав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що підставою видання наказу про звільнення позивача зі служби став наказ від 27.05.2022 №319 про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Зазначив, що за результатами проведеного службового розслідування встановлено відсутність позивача на службі 04.03.2022 та 08.03.2022, що підтверджується відповідними актами про відсутність на службі без поважних причин. Відповідно до розстановок сил та засобів роти №2 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП, позивач не виходив на службу у вищезазначені дні. Отже, командир роти №2 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 04.03.2022 року та 08.03.2022 року самоусунувся від виконання основних та додаткових завдань. покладених на ДПП в умовах правового режиму воєнного стану. Обставин, що свідчать про поважність відсутності на службі 04.03.2022 року та 08.03.2022 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 під час службового розслідування не встановлено. В свою чергу, жодних документів на підтвердження наявності поважних причин відсутності на службі позивачем надано не було.

Зважаючи на що, позивач порушив вимоги пунктів 1, 2, 4, 5, 8 та 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини другої статті 24 Закону України "Про Національну поліцію", абзаців другого та третього пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 №1179 та вчинив дії, які безумовно підривають авторитет Національної поліції України в очах громадян.

Також представником відповідача через канцелярію суду було подано заяву щодо поновлення процесуального строку, в обґрунтування якої вказано на обставини введення на території України воєнного стану, а також залучення усього особового складу відділу правого забезпечення управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції у повному складі до виконання завдань територіальної оборони та забезпечення життєдіяльності населення та міста Харкова в умовах збройної агресії проти України. Через звільнення значної кількості працівників УПП в Харківській області ДПП та ДПП, пошкодження адміністративної будівлі, зміна місця дислокації УПП в Харківській області ДПП, уповільнилася робота з опрацюванням вхідної кореспонденції та службових документів. УПП в Харківській області ДПП почало повноцінне функціонування в умовах триваючої збройної агресії з початку липня місяця. В період часу з 05.09.2022 по 16.09.2022 місце дислокації УПП Харківській області ДПП та об`єкти критичної інфраструктури міста Харкова були обстріляні воєнними формуваннями російської федерації, що призвело до тривалого відключення світла, відсутності доступу до мережі Інтернет. Вказані обставини призвели до пропущення відповідачем строку для подання до суду відзиву на позов.

Дослідивши подане до суду клопотання та наявні в матеріалах справи докази, суд зазначає наступне.

Приписами ч.1 ст.118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Згідно ч.5 ст.162 КАС України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дасть змогу відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив до початку першого підготовчого засідання у справі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 01.08.2022 встановлено відповідачу строк не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду відзиву на позовну заяву у порядку, визначеному ст.162 КАС України.

Зазначена ухвала суду надійшла до відповідача 02.08.2022 року, тобто, останнім днем строку подання відзиву на позов є 18.08.2022.

Відповідно до положень ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України Про продовження строку дії воєнного стану в Україні від 14.03.2022 № 133/2022 передбачено продовження строку дії воєнного стану з 05 години 30 хв. 26 березня строком на 30 діб.

Указом Президента України від 18 квітня 2022 року №259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, тобто до 25 травня 2022 року.

Указом Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, тобто до 23 серпня 2022 року.

Зі змісту поданої до суду представником відповідача заяви вбачається, що останнім вказано на обставини задіяності особового складу відділу правого забезпечення управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції у повному складі до виконання завдань територіальної оборони та забезпечення життєдіяльності населення та міста Харкова в умовах збройної агресії проти України.

Враховуючи наведені представником відповідача обставини суд приходить до висновку про наявність підстав для поновлення строків на подання відзиву та виконання ухвали суду в частині подання витребуваних доказів.

Представник позивача надіслав суду відповідь на відзив, в якій не погодившись з доводами представника відповідача, викладеними у відзиві, наполягав на тому факті, що ОСОБА_2 було двічі притягнуто до одного й того ж виду дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції, що є грубим порушенням ст.61 Конституції України та частини 9 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Також зазначив, що про відсутність на службі попередньо поінформував свого безпосереднього керівника командира батальйону №3 УПП в Харківській області ДФПП підполковника поліції ОСОБА_3 , який не був опитаний працівниками відповідача під час проведення обох службових розслідувань. Іншої можливості повідомити керівництво про відсутність на службі в період з 04.03.2022 по 08.03.2022, зокрема, шляхом подання рапорту до канцелярії УПП не було.

Представник відповідача надіслав до суду заперечення на відповідь на відзив, в яких вказав, що з початку військової агресії Російської Федерації на території України особовий склад УПП в Харківській області ДПП був негайно викликаний до місця дислокації та залучений до виконання завдань з територіальної оборони міста Харків. Всі накази та графіки чергування доводились до відома особового складу засобами електронного зв`язку. Твердження позивача про погодження виїзду з м.Харкова з підполковником поліції ОСОБА_3 викликають об`єктивні сумніви, оскільки з початку березня 2022 останній виїхав до Полтавської області та самоусунувся від виконання своїх службових обов`язків, що встановлено службовим розслідуванням проведеного стосовно ОСОБА_3 , який також був звільнений зі служби в поліції.

Відповідно до частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України №2102-IX, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Оскільки на території м.Харкова з 24.02.2022 ведуться активні бойові дії, суд розглядає справу за наявності безпечних умов для життя та здоров`я учасників процесу, суддів та працівників суду.

Представником позивача до позовну додано заяву, в якій останній просив поновити строк звернення до суду, посилаючись на отримання від відповідача за адвокатським запитом матеріалів службової перевірки та оскаржуваних наказів лише 12.07.2022 року.

Відповідно до положень частин 1 та 2 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 вказаної вище статті).

Згідно частини 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Законом України від 15.03.2022 №2123-ХІ "Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію" та "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану" доповнено Дисциплінарний статут Національної поліції розділом V "Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану", який набув чинності з 01.05.2022 року.

Відповідно до частини 4 статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Предметом позову є правомірність прийняття відповідачем наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби від 27.05.2022 №319, наказу про звільнення позивача з публічної служби та поновлення його на службі від 16.06.2022. Судом з матеріалів службового розслідування встановлено, що зі спірними наказами позивач був ознайомлений під особистий підпис 16.06.2022 року.

З позовною заявою до суду через систему "Електронний суд" представник позивача звернувся 27.07.2022 (заява зареєстрована судом 28.07.2022 за вх.№01-12/29143/22).

Як зазначає представник позивача, на момент звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції, на розгляді УПП перебував адвокатський запит від 07.06.2022 підстави ініціювання повторного службового розслідування стосовно позивача та надання інформації/матеріалів з цього приводу.

Листом Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції від 04.07.2022 №285аз41/14/02-2022 надійшла остаточна відповідь на адвокатський запит від 07.06.2022 адвоката Прибіткової О.В., що підтверджується скріншотом повідомлення від 12.07.2022 з електронної пошти представника відповідача.

Відповідно до ч.1 ст.118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Згідно з положеннями ч.1 ст.121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Пунктом 5 частини 1 статті 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Приймаючи до уваги викладе, а також обставини, викладені представником позивача на обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного строку звернення, суд вважає за можливе визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом та поновити його.

Оцінивши повідомлені позивачем та відповідачем обставини, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Позивач ОСОБА_1 , з 07.11.2015 проходить службу в органах Національної поліції України.

З 26.04.2021 обіймав посаду командира роти №2 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції.

Відповідно до указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", у зв`язку з повномасштабним вторгненням Російської Федерації і проведенням військових дій на території України, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, відповідними указами Президента України дію воєнного стану продовжено.

Також загальновідомим фактом є проведення активних бойових дій, постійних артилерійських та ракетних обстрілів на території міста Харків та Харківської області з 24 лютого 2022 і на момент розгляду справи.

Зі змісту поданого до суду відзиву на позов встановлено, що особовий склад Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції був негайно викликаний до місця дислокації та залучений до виконання завдань територіальної оборони міста Харкова.

В той же час, позивач був відсутній на службі 04.03.2022 та 08.03.2022, у зв`язку з чим т.в.о. заступника начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП капітаном поліції Барибіним С.С. та заступником начальника управління - начальником відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції Диняком Я.В., у приміщенні тимчасового перебування УПП в Харківській області ДПП, розташованого за адресою: місто Харків, вулиця Пушкінська, 2А, у присутності начальника УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Стрижак А.О., заступника начальника управління - начальника відділу чергової служби УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Приходька І.В., складено акти про відсутність на службі позивача у вищезазначені дні.

Відповідно до наказу Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" від 05.04.2022 №119 за фактом можливого порушення позивачем службової дисципліни, проведене службове розслідування за результатами якого прийнято рішення про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про національну поліцію» №580-VІII (наказ ДПП від 06.04.2022 №247).

Згідно вимог ч.7 ст.20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", та з урахуванням змін до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, внесених Законом України "Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану", що набули чинності 01.05.2022, накази Департаменту патрульної поліції "Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення" за період від 09.03.2022 по 20.04.2022 були скасовані наказом Департаменту патрульної поліції "Про скасування наказів ДПП про застосування дисциплінарних стягнень" від 12.05.2022 №281 на підставі доповідної записки заступника начальника управління - начальника відділу проведення службових розслідувань та контролю управління моніторингу та аналітичного забезпечення ДПП капітана поліції Арсалана Саїл-Далірі від 12.05.2022 №5461/41/2-2022.

Наказом Департаменту патрульної поліції від 13.05.2022 № 785 о/с скасовано пункт наказу Департаменту патрульної поліції від 06.04.2022 №731 о/с в частині звільнення зі служби в поліції відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" по управлінню патрульної поліції у Харківській області старшого лейтенанта ОСОБА_1 , тобто зазначеним наказом позивача фактично було поновлено на службі в поліції з 06.04.2022.

Судом з матеріалів справи встановлено, що 14.05.2022 року засобами поштового зв`язку на адресу позивача, що зазначена в його особовій справі, та з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні безпосереднього керівника, було направлено лист з повідомленням про поновлення на службу в поліцію. Також, за допомогою вищезазначених засобів зв`язку, повідомлено про необхідність прибуття до Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 315-А в найкоротший термін та у разі неможливості вчасного прибуття, повідомити зручним для позивача способом щодо часу прибуття до Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП.

В той же час, на підставі наказу начальника Департаменту патрульної поліції "Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків" від 14.05.2022 №579 було розпочато службове розслідування стосовно можливого порушення окремими працівниками Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП службової дисципліни, серед яких був і позивач.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією складено висновок службового розслідування від 26.05.2022 року, проведеного з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин можливого порушення службової дисципліни працівниками Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, зокрема, і позивача, який 26.05.2022 року затверджено начальником управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції.

Так, висновком службового розслідування, зокрема, встановлено, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в недотриманні вимог пунктів 1, 2, 4, 5, 8 та 13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної ч.1 ст.64 Закону України "Про Національну поліцію", п.п.1 та 2 ч.1 ст.18, ч.2 ст.24 Закону України "Про Національну поліцію", абз.2 та 3 п1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року №1179, відповідно до п.7 ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту до командира роти №2 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

З урахуванням порушень, які були встановлені дисциплінарною комісією та відображені у висновку службового розслідування, затвердженого 26.05.2022 начальником Департаменту патрульної поліції видано наказ від 27.05.2022 №319 "Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень" до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції за порушення службової дисципліни, що 16.06.2022 року реалізовано наказом Департаменту патрульної поліції № 860 о/с.

Вважаючи оскаржувані накази про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення зі служби в поліції незаконними, а свої права порушеними, позивач звернувся до суду з даним позовом до суду.

Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з таких підстав та мотивів.

Частиною 1 статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" (далі Закон №580-VIII) встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням статті 3 Закону №580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У частині 1 статті 18 Закону №580-VIII передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Основні повноваження поліції, визначені в статті 23 Закону №580-VIII, згідно до частини першої - поліція відповідно до покладених на неї завдань: виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення (пункт 2); вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення (пункт 3); у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання (пункт 8).

Приписами ч.1 ст.24 Закону №580-VІII визначено, що виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом.

Згідно ч.2 ст.24 Закону №580-VIII у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Частиною 1 ст. 59 Закону №580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Статтею 64 Закону №580-VIII визначена Присяга працівника поліції.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ (надалі - Дисциплінарний статут) визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

У відповідності до ч.2 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їх повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейські виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижуючи честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватись правил внутрішнього розпорядку.

Частиною 3 ст.1 Дисциплінарного статуту встановлено, що до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Абзацами 1, 2, 3, 7, 8, 10 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України віл 09.11.2016 №1179 (далі - Правила) визначено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування. вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; поводитися стримано. доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку: дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики.

Згідно з ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами ст.13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У відповідності до пункту 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Відповідно до ч.10 ст.14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 за №1355/32807 (далі Порядок №893).

Пунктом 1 розділу 2 Порядку №893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Приписами п.п.2 та 3 розділу 4 Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України Про захист персональних даних, Про державну таємницю та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з п. 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі п.1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення

Відповідно до п.4 розділу 6 Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Положеннями ст.16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Згідно із ч.12 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Під час розгляду справи судом встановлено, що на підставі висновків службового розслідування до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення за допущення порушень службової дисципліни, що виразилось у порушенні вимог пунктів 1, 2, 4, 5, 8 та 13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної ч.1 ст.64 Закону України "Про Національну поліцію", п.п.1 та 2 ч.1 ст.18, ч.2 ст.24 Закону України "Про Національну поліцію", абз.2 та 3 п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року №1179, відповідно до п.7 ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту

Дисциплінарною комісією встановлено, що позивач був відсутній на службі 04.03.2022 та 08.03.2022, що зафіксовано та підтверджується відповідними актами.

Також відповідно до розстановок сил та засобів відділу адміністративної практики Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП позивач не виходив на службу у вищезазначені дні.

Зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що з метою детального встановлення обставин та причин, що призвели до можливого порушення службової дисципліни з боку позивача, а також реалізації його права на захист, засобами електронної комунікації 14.05.2022 за №319з/41/14/02-2022 було направлено виклик про необхідність прибуття о 10:00 годині 18.05.2022 за адресою: АДРЕСА_3 , для надання відповідних письмових пояснень в рамках проведення службового розслідування, призначеного наказом Департаменту патрульної поліції «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків» від 14.05.2022 №579.

15.05.2022 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 надав письмові пояснення з приводу відсутності на службі 04.03.2022 та 08.03.2022, в яких зазначив, що ним було надано пояснення 05.04.2022 капітану поліції ОСОБА_4 в приміщенні тимчасового перебування УПП в Харківській області ДПП за адресою: м.Харків, вул.Пушкіна, 2-А в ТРЦ "Нікольський". Оскільки додаткових фактів за час, що пройшов з дати написання попереднього пояснення не сталось, вважає попереднє пояснення таким, що в повній мірі відображує обставини, що мали місце в зазначений час.

Відповідно до пояснень ОСОБА_1 , наданих 05.04.2022 встановлено, що з 24.02.2022 позивач кожного дня знаходився на службі. Вдома, за адресою: АДРЕСА_4 , у нього знаходилась дружина з 2-річною дитиною та теща. 01.03.2022 окупанти неодноразово влучали у Державне науково-виробниче підприємство "КОМУНАР" та в Харківський автомобільний завод, які територіально знаходяться неподалік місця мешкання позивача. Від одного з вибухів пошкодило скло на балконі квартири позивача, внаслідок чого дитина сильно злякалась. 02.03.2022 позивач повідомив командира батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП підполковнику поліції ОСОБА_3 про ситуацію яка склалась та попросив дозволу не виходити на зміну з метою евакуації родини з причини того, що не встиг би вчасно прибути на службу. Як пояснив позивач, його метою було дістатися м.Львів, де сім`ю посадити на автобус, але у зв`язку з великими заторами на дорогах, зрозумів, що це здійснити неможливо. Через знайомих позивач отримав інформацію, що автобуси є у місті Вінниця, але їх теж мало та присутня велика черга, тому був вимушений чекати. Шлях до кожного міста займав цілу добу, дороги були завантажені. 09.03.2022 0 9.00 позивач відправив родину до Польщі та поїхав у бік міста Харкова. Приблизно о 19.30 знаходився у селі Землянки, поблизу міста Красноград Харківської області, де мешкає його мати. Позивач додав, що раніше це зробити не міг з причини того, що на службі знаходились роти №1, №2 та частка інших працівників УПП в Харківській області ДПП і він постійно ніс службу на контрольно-пропускних пунктах так як і особовий склад роти.

Зі змісту службового розслідування вбачається, що дисциплінарною комісією був опитаний заступник начальника управління начальник відділу чергової служби Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_5 , який пояснив, що командир роти №2 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 відповідно до дислокації сил та засобів батальйону №3 УПП в Харківській області 04.03.2022 та 08.03.2022 не виходив на службу. Протягом всього часу про графік несення служби особовий склад роти №2 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП сповіщався в месенджері "Telegram" та "WhatsApp". ОСОБА_5 повідомив, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 всю інформацію щодо свого місця знаходження надавав командиру батальйону №3 УПП в Харківській області підполковнику поліції ОСОБА_3 . У зв`язку з тим, що підполковник поліції ОСОБА_3 звільнений з лав Національної поліції України та не виходить на зв`язок, надати більш детальну інформацію щодо старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , не може. На час отримання пояснень місцезнаходження старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , ОСОБА_5 було невідомо.

Представник відповідача у письмовому відзиві зазначив, що опитати в рамках службового розслідування командира батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП підполковника поліції ОСОБА_3 не було за можливе, оскільки, останній звільнений зі служби в поліції 25.03.2022, тобто до початку призначення службового розслідування за фактом порушення позивачем службової дисципліни.

Інших обставин, що свідчать про поважність відсутності на службі 04.03.2022 та 08.03.2022 командира роти №2 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта Тєрьохіна Д.С. під час службового розслідування не встановлено. Жодних документів на підтвердження наявності поважності причин відсутності на службі позивачем відповідачу надано не було.

Таким чином, дисциплінарна комісія встановила, що позивач 04.03.2022 та 08.03.2022 самоусунувся від виконання основних та додаткових завдань, покладених на Департамент патрульної поліції в умовах правового режиму воєнного стану, оголошеного на всій території України, у зв`язку з військовою агресією проти України.

Суд враховуючи вказане, зазначає, що відповідно до приписів ч.1 ст.64 Закону №580-VIII визначено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Присяга поліцейського зобов`язує вірно служити, дотримуватися законодавства, поважати права людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського. Авторитет поліції багато в чому пов`язується з авторитетом поліцейського, оцінкою його поведінки як у професійній сфері, так і поза межами його професійної (службової) діяльності. Поліцейський повинен докладати всіх зусиль, щоб, на думку розсудливої, законослухняної та поінформованої людини, його поведінка була бездоганною.

Суд наголошує на обставинах того, що інститут Присяги поліцейського сам по собі призначений забезпечити дотримання публічним службовцем - поліцейським закону як у повсякденній службовій, так і позаслужбовій (приватній) діяльності.

При цьому, у кореспонденції з частиною другою статті 18 Закону №580-VIII інститут присяги поліцейського забезпечує необхідність виконання завдань поліції незалежно від дії будь-яких факторів, адже жодних виключень із загального правила законом не передбачено.

З огляду на системний аналіз правових норм, що стосуються спірного питання, вбачається, що в основі поведінки поліцейського закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Працівники поліції повинні діяти на підставі та у межах повноважень, у спосіб, що визначений законодавством. Вони повинні усвідомлювати значимість своєї місії, їх поведінка повинна зміцнювати та підтримувати довіру суспільства до Національної поліції України. Поліцейські зобов`язані демонструвати і пропагувати високі стандарти поведінки, у зв`язку з чим добровільно беруть на себе більш істотні обмеження, пов`язані з дотриманням етичних норм як у поведінці під час виконання службових обов`язків, так і в поведінці у побуті. Дотримання бездоганної поведінки і безумовне виконання вимог чинного законодавства є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Водночас, суд зазначає, що відповідно до пункту 24 постанови Пленуму Верховного суду України "Про практику розгляду судами трудових спорів" від 06.11.1992 №9 прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого часу, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин.

Як було встановлено дисциплінарною комісією та не спростовано під час розгляду справи, позивач був відсутній на службі дві доби без поважних причин.

Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 07.03.2019 по справі №819/736/18 та у постанові від 05.03.2020 по справі №815/4478/16 в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Стосовно доводів позивача про повторне притягнення останньої до дисциплінарної відповідальності за вчинення одного проступку суд зазначає наступне.

Під час розгляду справи встановлено, що наказом Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" від 05.04.2022 №119 за фактом можливого порушення, зокрема позивачем, службової дисципліни, було проведене службове розслідування за результатами якого було прийнято рішення про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону №580-VIII (наказ Департаменту патрульної поліції від 06.04.2022 №247 о/с).

В той же час, судом встановлено, що зазначені накази були скасовані відповідачем, що свідчить про відсутність підстав вважати, що у такому випадку позивач притягалась до дисциплінарної відповідальності.

При цьому, суд наголошує, що зазначені накази, як встановлено під час розгляду справи не було покладено відповідачем в основу притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, яке останнім оскаржується в рамках розгляду даної справи.

Відтак, у суду відсутні підстави вважати зазначені доводи позивача обґрунтованими та доведеними.

Крім того, суд вважає необґрунтованими доводи позивача стосовно фальсифікації актів відсутності на службі останнього 04.03.2022 та 08.03.2022 їх створення під час проведення службового розслідування у березні 2022 року, оскільки факт не реєстрації таких актів не спростовує їх зміст. Одночасно суд наголошує, що відсутність позивача на службі у вказані дати також була зафіксована і у розстановках сил та засобів відділу адміністративної практики УПП в Харківській області ДПП.

Стосовно доводів позивача щодо відсутності організаційних дій та фактичного припинення несення служби особовим складом УПП в Харківській області ДПП у період воєнного стану та неправомірності дій відповідача судом встановлено наступне.

Представником відповідача у поданому до суду відзиві на позов вказано, що 24.02.2022 у зв`язку з початком військової агресії на території України особовий склад Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП був негайно викликаний до місця дислокації та залучений до виконання завдань з територіальної оборони міста Харкова. Відповідні накази доводилися особовому складу управління засобами електронного зв`язку. Так, 25.02.2022 о 07:28 годині начальником Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП Стрижак Альоною Олегівною надано наказ про те, що всі максимально мають прибути до місця несення служби, на території України введено воєнний стан, ніхто самовільно не вирішує хоче він чи не хоче прибувати на службу. Ввечері 25.02.2022 о 21:14 годині начальник Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП повідомила поліцейським, що вона разом з частиною особового складу Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП буде здійснювати виїзд до міста Дніпра. Тим, хто не висловив бажання їхати було дозволено залишитися вдома.

Матеріали справи та подані до суду докази свідчать про те, що із вказаним повідомленням позивач був обізнаний, але в організованому виїзді участі не приймав, а в подальшому виїхав до м.Вінниця, як стверджує позивач у позовній заяві та наданих відповідачу поясненнях. Доказів погодження вказаного переміщення позивача матеріали справи не містять.

Зі змісту поданого до суду представником відповідача відзиву на позов та заперечення на відповідь на відзив встановлено доводи останнього щодо того, що з ранку 26.02.2022 керівництво управління разом з підпорядкованим йому особовим складом повернулося до міста Харкова та продовжувало виконувати службові обов`язки, а начальник Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_6 неодноразово доводила до відома усіх працівників управління про те, що всі мають бути на службі і заступати в тому графіку, який підходить до військового часу та оперативної обстановки, вимагала прибуття на службу 100% всього особового складу УПП в Харківській області ДПП, доведення до працівників управління зазначеного підтверджується відповідними скріншотами повідомлень у відповідному месенджері.

Під час розгляду справи не встановлено доказів того, що позивачем було подано до відповідача відповідні рапорти про неможливість несення служби або ж вжиття будь-яких заходи щодо прибуття на місце несення служби.

Відтак, дисциплінарна комісія під час службового розслідування дійшла до висновку, що за результатом проведення службового розслідування, на підставі наявних матеріалів, встановлено, що позивач був відсутній на службі без поважних причин 04.03.2022 та 08.03.2022 та самоусунувся від виконання службових обов`язків.

Враховуючи вищевикладене суд вважає висновки відповідача про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2, 4, 5, 8 та 13 ч. 3 ст.1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної ч.1 ст.64 Закону України "Про Національну поліцію", п.п.1 та 2 ч.1 ст.18, ч.2 ст.24 Закону України "Про Національну поліцію", абз.2 та 3 п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року №1179, відповідно до п.7 ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту до командира роти №2 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Таким чином, враховуючи тяжкість проступку та з огляду на те, що наслідки проступку фактично підривають довіру та авторитет до органів Національної поліції, суд приходить до висновку про правомірність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Відтак, суд приходить до висновку про відсутність підстав для визнання протиправним та скасування наказу начальника Департаменту патрульної поліції "Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень" від 27.05.2022 №319 в частині притягнення позивача, командира роти №2 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції з огляду на його правомірність.

Стосовно іншої частини позовних вимог суд зазначає, що оскільки останні є похідними від першої позовної вимоги, то з огляду на висновки суду у даній справі задоволенню також не підлягають.

Положеннями ст.19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, з врахуванням вищевикладеного, повно і всебічно з`ясувавши обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Керуючись ст. ст. 2, 6-11, 14, 77, 134, 139, 243-246, 247, 250, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд.3, м.Київ, 03048, ) про скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Лариса МАР`ЄНКО