Справа № 750/7687/22
Суддя: Супрун О. П.
Дата ухвалення: 2022-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 750/7687/22
Провадження № 2-а/750/91/22
У Х В А Л А

17 листопада 2022 року м. Чернігів

Суддя Деснянського районного суду м. Чернігова Супрун О.П., перевіривши додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України при подачі позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання неправомірною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

в с т а н о в и в :

14.11.2022 до Деснянського районного суду м. Чернігова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 03.10.2022 серії БАВ № 248100.

Зазначена позовна заява має бути залишена без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом КАС України).

Частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, до позовної заяви не додано документа, що підтверджує сплату судового збору.

Натомість, у резолютивній частині позовної заяви викладено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у даній справі.

Частиною першою статті 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Порядок відстрочення або розстрочення сплати судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Так, згідно із статтею 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, у розумінні приписів статті 8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин, існування яких позивач має довести належними доказами.

Однак, доводи позивача щодо неспроможності сплатити судовий збір не підтверджені жодними доказами, що не дає правових підстав для задоволення його клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Також суд зазначає, що підстави для звільнення або відстрочення від сплати судового збору, які передбачені статтею 8 Закону України «Про судовий збір», не є абсолютними та не зобов`язують суд звільнити позивача від сплати судового збору чи відстрочити сплату ним судового збору, а лише надають йому право вчинити ці дії за умови, що майновий стан особи є незадовільним та створює істотні перешкоди для її доступу до правосуддя.

Виходячи з викладеного, клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання до суду даного позову є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Відповідно до статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 18 березня 2020 року в справі № 543/775/17 зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку Верховного Суду України, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Таким чином, позивачем за подання даного позову має бути сплачено судовий збір.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2 481,00 грн (стаття 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік").

Згідно з пунктом п`ятим частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (496,20 грн).

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 496,20 грн та надати відповідний підтверджуючий документ про його сплату чи зазначити докази, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (при їх наявності).

Відповідно до частини четвертої статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з вимогами частини другої статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідчені копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

У порушення вказаних вище вимог, додані до позовної заяви докази не засвідчені позивачем у порядку, встановленому чинним законодавством.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 161, 169, 256 КАС України,

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання неправомірною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення залишити без руху.

Запропонувати позивачеві у триденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вказані в ній недоліки, а саме:

-надати докази сплати судового збору в сумі 496,20 грн або докази звільнення від його сплати відповідно до закону (за наявності);

-надати належним чином засвідчені копії доказів, доданих до позовної заяви.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог даної ухвали у вказаний строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала набирає законної сили негайно після підписання та може бути оскаржена в частині визначення розміру судових витрат до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя