Справа № 640/19377/22
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2022-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 листопада 2022 року м. Київ № 640/19377/22

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Шулежко В.П., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали товариства з обмеженою відповідальністю «Сітілайт Форм» до Головного управління ДПС у м. Києві як відокремленого підрозділу ДПС, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов через підсистему Електронний Суд позов товариства з обмеженою відповідальністю «Сітілайт Форм» (далі - позивач) з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві як відокремленого підрозділу ДПС (далі - відповідач 1), Державної податкової служби України (далі - відповідач 2), в якому просить:

визнати протиправними та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС України в м. Києві №3760532/42813425 від 04.02.2022 про відмову у реєстрації податкової накладної №4 від 12.08.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Державної податкової служби №8364/42813425/2 від 16.02.2022;

зобов`язати Державну податкову службу України здійснити дії з реєстрації (зареєструвати) податкової накладної №4 від 12.08.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних днем її фактичного отримання.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частинами 1-2 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, за приписами частини 4 статті 122 КАС України передбачено, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Позивач оскаржує рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних №3760532/42813425 від 04.02.2022 про відмову у реєстрації податкової накладної №4 від 12.08.2021.

Як вбачається з доданих до позову матеріалів, вказане рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві оскаржене позивачем в адміністративному порядку до Державної податкової служби України, якою за результатами розгляду скарги позивача прийнято рішення №8364/42813425/2 від 16.02.2022, яким залишено без змін рішення комісії регіонального рівня, а скаргу позивача - без задоволення.

Скориставшись процедурою досудового вирішення спору, отримавши рішення комісії з питань розгляду скарг Державної податкової служби України, позивач мав звернутися до суду з позовом щодо оскарження рішення комісії регіонального рівня протягом трьох місяців з дня отримання рішення за результатами розгляду його скарги, тобто до 16.05.2022.

Позивачем до позову додано заяву про поновлення строків, у якій в підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом зазначив, що у зв`язку з втратою та недоступністю частини ресурсів та замовлень клієнтів через військову агресію Російської Федерації проти України та запровадженням відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 воєнного стану, керуючись ст.13 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» та іншими нормами зазначеного закону, та на підставі внутрішнього наказу підприємства №24/03 з 24 березня 2022 року на підприємстві було призупинено дію трудових договорів зі всіма працівниками компанії.

Також позивач зазначив, що директор та засновник підприємства у зв`язку з воєнними діями на території Київської області змушені були виїхати до Львівської області, у зв`язку з чим був відсутній доступ до офісу та місця фактичного здійснення господарської діяльності підприємства, де знаходилися необхідні для звернення до суду документи, що унеможливило вчасне звернення до суду та потягнуло за собою недотримання строків. На підтвердження вказаних обставин надано довідки переселенця №1303-, №№1303- від 20.04.2022.

З приводу заяви про поновлення строку звернення до суду, суд зазначає.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28 березня 2006 року, заява № 23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку звернення з позовом до суду можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позовної заяви.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо подання позовної заяви у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку з поважних причин.

Суд зазначає, що дійсно у зв`язку з військовою агресією Російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/202 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Надалі згідно Указів Президента України воєнний стан в Україні продовжено і на даний час.

Однак, питання поновлення строку на оскарження рішень, дій чи бездіяльності у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Водночас, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень у всіх абсолютно випадках.

Більш того, введення воєнного стану не продовжує процесуальні строки автоматично, не є безумовною підставою для їх поновлення або продовження, проте має безпосередній вплив на оцінку судом інших (індивідуальних) обставин, які унеможливили або істотно ускладнили дотримання учасником процесу регламентованого терміну.

Представник позивача посилається на те, що у зв`язку із запровадженням воєнного стану в Україні директор та власник товариства були вимушені поїхати з постійного місця проживання та місця ведення господарської діяльності підприємства та лише, повернувшись до постійного місця проживання і після отримання доступу до документації підприємства, яке стосується даного спору, позивачем ініційовано звернення до суду.

Однак представником позивача не вказано коли саме повернувся керівник підприємства до місця проживання та не наведено жодних обставин та не додано до заяви відповідних доказів щодо неможливості звернення до суду з місця перебування (Львівська область).

Крім того, позовну заяву з додатками подано через підсистему Електронний Суд адвокатом Ковальчуком Т.В.

Згідно доданих до позову документів вбачається, що ордер на надання правничої (правової) допомоги адвокату Ковальчуку Т.В. виданий 21.06.2022.

Обставин неможливості звернення до суду з цим позовом з 21.06.2022 у заяві не зазначено й відповідних належних і допустимих доказів не додано.

Таким чином, оцінивши наведені причини пропуску строку у взаємозв`язку із наданими доказами, дійшов висновку про відсутність підстав для визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Частиною шостою статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Отже, позивачу необхідно подати заяву про поновлення строку звернення з позовом до суду із зазначенням інших поважних причин пропуску такого строку з відповідними доказами та пояснення щодо вищевказаних обставин.

Частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» передбачено, що з 1 січня 2022 року установлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2481 гривень.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас, з урахуванням вимог частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Однак, позивачем до позовної заяви не додано документу про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Також, згідно з частиною другою статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до частини дев`ятої статті 18 КАС України суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пункту 113 розділу V «Перехідні положення» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, яке затверджено Рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 до забезпечення початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи розглядаються (формуються та зберігаються) в паперовій формі, а документи, що надійшли до суду в електронній формі роздруковуються за наявності такої можливості у судді. У зв`язку з відсутністю такої можливості, що є загальновідомим внаслідок неналежного фінансування судів, документи, відповідно, подаються до суду у паперовій формі.

Згідно з підпунктами 15.1, 15.3 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі; розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.

При цьому, суд звертає увагу, що згідно з рішенням Ради суддів України від 05.08.2022 року № 26 при подачі значного обсягу документів до суду в електронній формі (понад 30 аркушів) заявнику (учаснику справи) слід додатково подавати їх суду в паперовій формі.

З урахуванням викладеного, позивачу слід подати позовну заяву у паперовій формі із належним чином засвідченими доказами у паперовій формі та з копіями позову та доданих до нього матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів наявності поважних причин його пропуску, доказів сплати судового збору, а також подання до суду позовної заяви та доданих до неї документів в паперовій формі для суду та учасників справи.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 169, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Сітілайт Форм» залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України.

4. Копію ухвали надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.П. Шулежко