Справа № 520/21231/21
Суддя: Бідонько А.В.
Дата ухвалення: 2022-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 листопада 2022 р. №520/21231/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Бідонька А.В.;

за участю секретаря судового засідання - Літвіщенко Д.О.;

за участю:

Представника відповідача, Прядко Л.В.;

розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Громадської організації "Підтримки та захисту осіб з інвалідністю "Красива нація" (вул. Сумська, буд. 67, кв. 2,м. Харків,61022, ) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин (майдан Конституції, 7, м. Харків, 61003, ), Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7,м. Харків,61003, ), Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Павлівський, 4, ), Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Павлівський, 4, ) про визнання протиправною та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом в якому просить суд: -

- визнати протиправним та скасувати Постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.10.2021 р. № 26/1149/0/250-21-П, якою Громадську організацію «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за Порушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 71 370,00 грн.

- стягнути з відповідача на користь позивача понесені позивачем та підтверджені документально судові витрати.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що постанова №26/1149/0/250-21-П року від 11.10.2021 року є протиправною, безпідставною, ґрунтується на помилкових судженнях суб`єкта владних повноважень. Зазначає, що направлення для проведення перевірки №163-4 від 09.09.2021, строк дії якого з 14.09.2021 до 27.09.2021, отримано позивачем 28.09.2021, тобто після кінцевого терміну проведення перевірки. Наголошує, що необізнаність суб`єкта господарювання про проведення перевірки виключає наявність об`єктивної сторони правопорушення.

Ухвалою суду від 26.10.2021 відкрито спрощене провадження за позовом Громадської організації "Підтримки та захисту осіб з інвалідністю "Красива нація" до Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови.

Ухвалою суду від 16.12.2021 залучено в якості другого відповідача - Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних. Ухвалою суду від 15.11.2022 залучено в якості другого відповідача по справі № 520/21231/21 Департамент з інспекційної роботи Харківської міської ради та Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради.

Представником відповідача, Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради, надано відзив на позов, в якому сторона відповідача проти вимог поданого позову заперечує. В обґрунтування своєї позиції зазначає, що Інспекція при проведенні перевірки, видачі припису та винесенні постанови діяла в межах повноважень та у спосіб, передбачені діючим законодавством. Вказує, що у листі № 1026/0/250-21 від 14.09.2021, який отримано ГО «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» 22.09.2021, відповідач повідомив про проведення перевірки та вказав прізвище посадової особи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради та її телефонний номер. Проте, на час розгляду справи позивач не зазначив з яких причин не скористався даною можливістю. За таких обставин, позивач мав можливість забезпечити участь представника підприємства під час проведення перевірки.

29.11.2021 представником позивача надано відповідь на відзив, відповідно до змісту якої представник зазначає, що дата отримання повідомлення про проведення перевірки позивачем зазначено помилково, оскільки конверт у якому було отримано листа не зберігся, дата зазначалась по пам`яті. Позивачем визнано, що повідомлення про проведення перевірки отримав за п`ять днів до закінчення строку для її проведення, однак наголошує, що ним було вчинені активні вольові дії з метою допущення посадових осіб до перевірки, натомість відповідач вихід на об`єкт не здійснив та обмежився винесенням оскаржуваної постанови. В судовому засіданні представник позивача підтримав доводи заявленого позову, просив суд його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Представник відповідача проти вимог заявленого позову заперечував. Зазначив, що постанова та припис є законними винесеними в межах повноважень на підставах визначених чинним законодавством України, а тому не підлягають скасуванню. Просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права якими врегульовані спірні правовідносини, вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав та мотивів.

Як встановлено судовим розглядом, у період з 21.09.2021 по 27.09.2021 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради згідно Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, відповідно до направлення Інспекції від 09.09.2021 № 163-Н проводиться позапланова перевірка на об`єкті: «Гаражі літ. «Г-1», літ. «В-1», літ. «Б-1» по просп. Ювілейному, 89 у м. Харкові» щодо дотримання суб`єктом містобудування Громадською організацією «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація», , юридична адреса м. Харків, вул. Сумська, 67, кв. 1, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу №117 від 07.09.2021 (а.с.48- 49)

Відповідач листом від 14.09.2021 №1026/2/250-21 повідомив Громадську організацію «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» про проведення планової перевірки 21.09.2021 о 15:00 за адресою м. Харків, просп.. Ювілейний, 89, який було надіслано разом з направленням на проведення перевірки від 09.09.2021 №163-Н 01.07.2021 року (а.с. 45).

Громадська організація «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» отримала лист від 14.09.2021 №1026/2/250-21 поштою 22.09.2021, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення та роздруківкою відстеження з Укрпошти (а.с. 46).

За результатами проведеної перевірки головними спеціалістами сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин ХМР Швецем А.В.. та Ватулею Б.В. в останній день перевірки - 27.09.2021 складено акт №163-А про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій (а.с. 53). Вказаним актом перевірки встановлено, що Громадською організацією «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» ОСОБА_1 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва: «Гаражі літ. «Г-1, літ «В-1», літ «Б-1» по просп.. Ювілейному, 89 у м. Харкові» для проведення позапланової перевірки, чим порушив положення п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року №553. 27.09.2021 Громадській організації «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» в особі керівника Дяченком К.І було винесено припис № 163-Пр-У в якому, з метою виявлених порушень, вимагалось, у термін до 11.10.2021 допустити на об`єкт будівництва посадових осіб Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради (а.с. 55). Також, 27.09.2021 року стосовно Громадської організації «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» було складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідальність за яке передбачена пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». В протоколі також було зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 15 год. 00 хв. 11.10.2021 у приміщенні Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради (а.с. 54).

Примірники акту, припису та протоколу 01.10.2021 були отримані Громадською організацією «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація», що підтверджується матеріалами справи та визнається позивачем (а.с. 56-57).

08.10.2021 представником позивача направлено на адресу Інспекції повідомлення, відповідно до змісту якого організація запрошувала посадових осіб Інспекції у будь-який зручний час для проведення перевірки, завчасно попередивши по телефону. Вказане повідомлення отримано інспекцією 12.10.2021, що підтверджується звітом поштових відправлень АТ «Нова пошта» (а.с. 15-17).

11.10.2021 року відповідачем складено постанову про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №26/1149/0/25-21 - П від 11.10.2021, якою за порушення п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» на позивача накладено штраф у розмірі 71 370,00грн.

Не погоджуючись з оскаржуваною постановою та приписом, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Вирішуючи дану справу, суд виходить з наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI (зі змінами та доповненнями), котрий спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів (далі - Закон №3038).

Відповідно до статті 41 Закону №3038 державний архітектурно - будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Згідно пункту 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно -будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема:

- безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

- складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

- у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

У відповідності до абзацу 7 пункту 12 Постанови № 553, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно - будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

У свою чергу, згідно пункту 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно пункту 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно - будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Пунктом 9 Порядку № 553 визначено, що обов`язковою умовою є те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Статтею 41 Закону №3038 та пунктами 16 - 18, 20, 21 Постанови №553 визначено, що за результатами державного архітектурно - будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, встановлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно - будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Системний аналіз наведених вище правових норм дає підстави дійти висновку, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

Суд звертає увагу на правову позицію, неодноразово висловлену у постановах Верховного Суду від 05 лютого 2019 року у справі №821/1157/16, від 05 лютого 2019 року у справі №2а-10138/12/2670, від 04 лютого 2019 року у справі №807/242/14, згідно з якою, лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Верховний Суд неодноразово розглядав справи з подібними правовідносинами, зокрема, у постанові від 27 лютого 2019 року у справі № 210/3059/17(2-а/210/148/17) сформулював правову позицію, відповідно до якої акт, складений за відсутності суб`єкта містобудування, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу, що порушило права позивача, а саме право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень.

Аналогічна позиція викладена Верховниим Судом у постановах від 07 лютого 2019 року у справі №201/3017/17 (2-а/201/281/2017), від 08 лютого 2022 року у справі №804/2480/16 від 24 жовтня 2022 року у справі № 520/11809/19.

Згідно з висновками щодо застосування норм права, викладених у постановах Верховного Суду, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, здійснюють зокрема позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на, зокрема безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

Від суб`єкта владних повноважень відповідно до вимог законодавства, чинного на час проведення позапланової перевірки, вимагалось пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед проведенням такої перевірки. Як встановлено судом, оскаржувана постанова від 11.10.2021 №26/1149/0/25-21-П винесена за вчинення правопорушення щодо недопущення посадових осіб органів державного архітектурно - будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.

Під час розгляду справи представник Громадської організації «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» стверджував, що позивач не був обізнаний про власний обов`язок допустити посадових осіб до перевірки, як і не був обізнаний про дату його проведення, а також про подальші виходи відповідача з метою проведення заходу контролю. Судом встановлео, що листом від 14.09.2021 №1026/2/250-21 відповідач повідомив Громадську організацію «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» про проведення планової перевірки, яка має відбутись 21.09.2021 о 15:00 за адресою м. Харків, просп. Ювілейний, 89.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення наданого відповідачем, вказаний лист Громадською організацією «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» отримано 22.09.2021 (а.с. 46).

Тобто, уповноваженими особами контролюючого органу здійснено вихід для проведення позапланового заходу на об`єкт : «Гаражі літ. «Г-1», літ. «В-1», літ. «Б-1» по просп. Ювілейному, 89 у м. Харкові» 21.09.2021 року, за день до того, як Громадською організацією «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» отримано повідомлення про проведення такого заходу.

За таких обставин, позивач не може вважатися завчасно повідомленим про проведення позапланової перевірки.

Суд зазначає, що з урахуванням того, що про проведення позапланового заходу 21.09.2021 р. Громадська організація «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» дізналась на наступний день його проведення, позивач не мав змоги забезпечити доступ на об`єка перевірки та жодним чином не міг здійснювати будь які перешкоди в проведенні позапланового заходу.

Загальний зміст терміну повідомлення включає в себе не тільки направлення відомостей у письмовому вигляді, з якими особа має бути обізнаною, а й отримання цією особою зазначених відомостей.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини (далі за текстом ЄСПЛ) у рішенні від 27.06.2017р., по справі Лазаренко та інші проти України постановив, що національними судами було порушено п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі за текстом - Конвенція в усіх відмінках), де визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

ЄСПЛ у своєму рішенні, вказуючи на порушення Україною п. 1 ст. 6 Конвенції, виходив з того, що національне законодавство України містить спеціальні норми щодо забезпечення інформування сторін процесу про ключові процесуальні дії і дотримання таким чином принципу рівності сторін та зберігання відповідної інформації, оскільки загальна концепція справедливого судового розгляду охоплює фундаментальний принцип змагальності процесу.

У п. 37 цього рішення ЄСПЛ зазначив, що ст. 6 Конвенції не можна тлумачити як таку, що встановлює певну форму обслуговування судової кореспонденції. Від національних органів влади також не вимагається забезпечення бездоганного функціонування поштової системи. Разом з тим, загальна концепція справедливого судового розгляду охоплює фундаментальний принцип змагальності процесу, вимагає, щоб особу, щодо якої порушено провадження, було поінформовано про цей факт. Невручення стороні належним чином судових документів може позбавити його або її можливості захищати себе у провадженні.

Наведене свідчить про безпідставність доводів позивача про належне інформування Інспекцію про допуск до перевірки.

Аналогічний висновок викладений в постанові Великої Палати Верховного Суду по справі № 2а-4552/11 від 07.02.2018 року.

Водночас судом встановлено, що 24.09.2021 року позивач направив відповідачу лист, у якому організація 24.09.2021 року запрошувала посадових осіб Інспекції у будь-який час для проведення перевірки, завчасно попередивши по телефону, оскільки представник організації не перебуває на об`єкті.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що позивач не заперечував проти проведення вказаної перевірки та огляду об`єкта посадовими особами інспекції.

Також суд звертає увагу, що згідно листа від 14.09.2021 №1026/2/250-21 відповідач повідомив Громадську організацію про проведення планової перевірки, яка має відбутись 21.09.2021 о 15:00, а акт про недопущення посадових осіб відповідача був складений лише 27.09.2021 року та без зазначення дати та часу фіксування факту недопуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкті «Гаражі літ. «Г-1», літ. «В-1», літ. «Б-1» по просп. Ювілейному, 89 у м. Харкові».

Суд зазначає, що акт про недопущення посадових осіб відповідача повинен складатися одразу при встановленні обставин зафіксованих за його змістом.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 04 лютого 2021 року по справі № 815/2255/17.

Згідно з частиною 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 статті 73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Так, перевірка позивача повинна була розпочатися відповідачем 21.09.2021 року о « 15.00» год., проте відсутня належні та допустимі докази, що у визначений час відповідач здійснив вихід на об`єкт контролю, зокрема відсутній факт про недопущення посадових осіб 21.09.2021.

Водночас акт про недопуску був складений лише 27.09.2021, в якому вказано загальну інформацію, зокрема те що Громадською організацією «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» в особі Дяченко Кирила Ігоровича не допущено посадових осіб до перевірки.

Суд зауважує, що представником відповідача не надано доказів повідомлення позивача про перевірку яка відбулась як і 21.09.2021 року так і 27.09.2021 року.

Так, одним із суттєвих елементів принципу верховенства права є принцип юридичної визначеності. Цей принцип має різні прояви. Зокрема, він є одним з визначальних принципів "доброго врядування" і "належної адміністрації" (встановлення процедури і її дотримання), частково співпадає з принципом законності (чіткість і передбачуваність закону, вимоги до "якості" закону).

Наприклад, у пунктах 70-71 рішення по справі "Рисовський проти України" (29979/04) Європейський Суд з прав людини, аналізуючи відповідність мотивування Конвенції, підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування", зазначивши, що цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах "Беєлер проти Італії" (Beyeler v. Italy), № 33202/96, пункт 120, "Онер`їлдіз проти Туреччини" (Oneryildiz v. Turkey), № 48939/99, пункт 128, "Megadat.com S.r.l. проти Молдови" (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), № 21151/04, пункту 72, "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), № 10373/05, пункту 51). Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, пункт 74, від 20 травня 2010 року, і "Тошкуце та інші проти Румунії" (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, пункт 37) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах "Онер`їлдіз проти Туреччини" (Oneryildiz v. Turkey), пункт 128, та "Беєлер проти Італії" (Beyeler v. Italy), пункт 119). Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), № 10373/05, пункт 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (там само). З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), № 36548/97, пункт 58). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), пункту 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справах "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), пункту 58, "Ґаші проти Хорватії" (Gashi v. Croatia), № 32457/05, пункту 40, "Трґо проти Хорватії" (Trgo v. Croatia), № 35298/04, пункту 67). У контексті скасування помилково наданого права на майно принцип "належного урядування" може не лише покладати на державні органи обов`язок діяти невідкладно, виправляючи свою помилку (наприклад, рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), пункту 69), а й потребувати виплати відповідної компенсації чи іншого виду належного відшкодування колишньому добросовісному власникові (зазначені вище рішення у справах "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), пункт 53 та "Тошкуце та інші проти Румунії" (Toscuta and Others v. Romania), пункт 38).

З урахуванням зазначеного, суд не вбачає винних дій з боку позивача щодо не допуску посадових осіб відповідача для проведення позапланової перевірки.

Щодо посилання відповідача на висновки Верховного Суду викладених в постановах від 09.12.2019 у справі №822/836/16, від 12.02.2019 у справі №813/578/17, від 29.08.2019 по справі №822/895/17, суд зазначає наступне.

Так, в вказаних постановах Верховний суд дійшов до висновку, що обставини, які можуть свідчити не допуск посадових осіб уповноваженого органу до проведення перевірки можуть виражатись, як у вчиненні будь-яких активних дій з боку суб`єкта містобудівної діяльності або його представників, що фактично перешкоджають здійсненню такого заходу державного архітектурно-будівельного контролю, так і у пасивній поведінці цього ж суб`єкта, який будучи завчасно обізнаним про день, час і місце її проведення, свідомо, за відсутності на те поважних причин, не створив належних умов для цього, в тому числі, не забезпечив доступ до об`єкта перевірки і присутності суб`єкта містобудування або уповноважених ним осіб.

Разом із тим, у цій справі, відповідач не довів у судовому порядку того, що Громадська організація «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» взагалі була обізнана про проведення перевірки, тому висновки в вказаних постановах не є подібними.

Отже, приймаючи оскаржувану постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, суб`єкт владних повноважень не пересвідчився щодо обізнаності позивача та наявності в нього реальної можливості вчинити дії щодо забезпечення проведення позапланової перевірки.

Враховуючи вищенаведене, суд не вважає відмовою суб`єкта містобудування у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, у зв`язку із тим, що суб`єкт містобудування не було належно, а саме завчасно повідомлено про проведення перевірки.

Відповідно до ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи вищезазначене суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 2, 6-11, 14, 77, 139, 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Громадської організації "Підтримки та захисту осіб з інвалідністю "Красива нація" (вул. Сумська, буд. 67, кв. 2,м. Харків,61022, ) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин (майдан Конституції, 7, м. Харків, 61003, ), Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7,м. Харків,61003, ), Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Павлівський, 4, ), Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Павлівський, 4, ) про визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.10.2021 р. № 26/1149/0/250-21-П, якою Громадську організацію «Підтримки та захисту осіб з інвалідністю «Красива нація» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за Порушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 71 370,00 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Павлівський, 4, ) на користь Громадської організації "Підтримки та захисту осіб з інвалідністю "Красива нація" (вул. Сумська, буд. 67, кв. 2,м. Харків,61022, ) сплачений судовий збір у сумі 1240,50 (одна тисяча двісті сорок гривень 50 копійок).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Павлівський, 4, ) на користь Громадської організації "Підтримки та захисту осіб з інвалідністю "Красива нація" (вул. Сумська, буд. 67, кв. 2,м. Харків,61022, ) сплачений судовий збір у сумі 1240,50 (одна тисяча двісті сорок гривень 50 копійок).

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, або спрощеного позовного провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст рішення складено та підписано 18 листопада 2022 року.

Суддя Бідонько А.В.