Справа № 580/8530/21
Суддя: Глущенко Яна Борисівна
Дата ухвалення: 2022-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/8530/21 Суддя першої інстанції: Сергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача Глущенко Я.Б.,

суддів Горяйнова А.М., Пилипенко О.Є.,

секретаря Вишняк В.С.,

розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовом Виконувача обов`язків керівника Звенигородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Черкаської обласної державної адміністрації, Державної екологічної інспекції Центрального округу до Матусівської сільської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, за апеляційною скаргою Матусівської сільської ради на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 04.01.2022, -

У С Т А Н О В И В:

Виконувач обов`язків керівника Звенигородської окружної прокуратури (також далі - позивач) в інтересах держави в особі Черкаської обласної державної адміністрації, Державної екологічної інспекції Центрального округу звернувся у суд з позовом до Матусівської сільської ради (також далі - відповідач) про визнання протиправною бездіяльності щодо незабезпечення проведення робіт з винесення меж гідрологічного заказника місцевого значення «Шостачка. Ракові верби» загальною площею 47 га, який знаходиться в адміністративних межах Матусівської сільської ради Звенигородського району Черкаської області за межами населеного пункту, та закріплення їх в натурі (на місцевості), зобов`язання забезпечити організацію проведення таких робіт.

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що за результатами вивчення стану законності у сфері охорони навколишнього природного середовища на території Матусівської сільської ради Звенигородського району Черкаської області виявлено факт порушення природоохоронного законодавства, що полягає у невжитті відповідачем заходів для забезпечення охорони і збереження об`єкта природного заповідного фонду на території Матусівської територіальної громади Звенигородського району Черкаської області.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 04.01.2022 позов задоволено.

Не погоджуючись із судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. Свою позицію обґрунтовує тим, що висновки місцевого суду не відповідають фактичним обставинам справи.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач наголошує, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, а тому підстави для його скасування відсутні.

Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі пункта 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи скарги, колегія суддів уважає, що апеляційну скаргу потрібно залишити без задоволення, а рішення суду - без змін, з таких підстав.

Судом установлено, що рішеннями виконавчого комітету Черкаської обласної ради народних депутатів від 28.11.1979 №597 «Про затвердження заповідних об`єктів» та від 21.11.1984 №354 «Про мережу територій та об`єктів природно-заповідного фонду області» створено гідрологічний заказник «Шостачка. Ракові верби», який знаходиться в адміністративних межах села Матусів, Звенигородського району, Черкаської області та якому надано статус об`єкта природно-заповідного фонду місцевого значення.

Державним управлінням екології та природних ресурсів в Черкаській області Міністерства екології та природних ресурсів України гідрологічний заказник місцевого значення «Шостачка. Ракові верби», з метою забезпечення режиму його охорони та збереження, передано під охорону Матусівській сільській раді, про що 31.10.2005 складено охоронне зобов`язання, яке зареєстроване в Держуправлінні екоресурсів в Черкаській області під №432 ЗГ.

Відповідно до листа Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 20.08.2021 №10-23-0.3-5045/2-21 в місцевому та регіональному фонді документації із землеустрою документація щодо встановлення меж територій гідрологічного заказника місцевого значення «Шостачка. Ракові верби» відсутня, як і інформація про: розробку чи затвердження такої документації, встановлення меж, виготовлення державних актів на право постійного користування на земельні ділянки під вказаним об`єктом природно-заповідного фонду. У державний земельний кадастр відомості про такі об`єкти як гідрологічний заказник «Шостачка. Ракові верби» не вносилися.

За інформацією Управління екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації, яка зазначена в листі від 11.08.2021 №02/10-02-15/1732/02/10-02-15/18648, проект землеустрою щодо організації та встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення підлягає погодженню з Управлінням відповідно до ч. 2 ст. 186 Земельного кодексу України, натомість до Управління екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації проект землеустрою щодо організації і встановлення меж території гідрологічного заказника «Шостачка. Ракові верби» не надходив, висновок про погодження проекту землеустрою не видавався.

Листом від 26.07.2021 відповідач повідомив, що на даний час не є власником вказаного об`єкту природно - заповідного фонду, а відтак питання визначення та встановлення в натурі меж гідрологічного заказника «Шостачка. Ракові верби» не відноситься до компетенції сільської ради, а враховуючи, що рішення про оголошення гідрологічного заказника «Шостачка. Ракові верби» прийнято рішенням Черкаської обласної ради народних депутатів від 28.11.1979 №597, то дана земельна ділянка повинна бути встановлена в натурі відповідно до законодавства виконавчими органами державної влади.

Згідно з інформацією Управління екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації від 11.08.2021 у зв`язку із змінами в адміністративно-територіальному устрої області виникла необхідність у переоформленні положень про об`єкти природно-заповідного фонду, а тому з метою погодження проектів положень про об`єкти природно-заповідного фонду, у тому числі гідрологічний заказник місцевого значення «Шостачка. Ракові верби» з оформленням відповідних охоронних зобов`язань Управлінням направлявся лист до Матусівської територіальної громади від 08.07.2021.

Відповідно до листа Матусівської сільської ради від 27.08.2021 сільською радою не погоджено проект положення про гідрологічний заказник «Шостачка. Ракові верби», оскільки до даного проекту Управлінням екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації не додано матеріали землеустрою, які відображають розміщення та прив`язку території та об`єкту природно-заповідного фонду до державної системи координат. Сільською радою готується лист до Управління з пропозицією внести зміни до проекту положення та додати завірені уповноваженими органами на місцях схеми розташування територій та об`єкта природно-заповідного фонду на фрагменті топографічної карти або матеріалів земельної ділянки.

19.11.2021 відповідачем прийнято рішення №17-83VIII «Про розгляд питання щодо затвердження положення про гідрологічний заказник «Шостачка. Ракові верби»», відповідно до змісту якого сільська рада вирішила передбачити на 2022 рік кошти для виконання робіт по встановленню меж земельної ділянки гідрологічного заказника «Шостачка. Ракові верби» та при наявності вільних коштів звернутися до ДП «Черкаський інститут землеустрою» для виконання робіт по встановленню меж земельної ділянки зазначеного об`єкту природно-заповідного фонду.

Зважаючи на те, що ані Черкаська обласна державна адміністрація, ані Державна екологічна інспекція Центрального округу не вжили заходів, спрямованих на усунення порушень законодавства у природоохоронній сфері, обмежилися лише здійсненням формальних дій - скеруванням листів, а також не висловили наміру звернутись до суду за захистом порушених державних інтересів, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не доведено правомірності дій щодо незабезпечення проведення робіт з винесення меж гідрологічного заказника місцевого значення «Шостачка. Ракові верби» загальною площею 47 га, який знаходиться в адміністративних межах Матусівської сільської ради Звенигородського району Черкаської області за межами населеного пункту, та закріплення їх в натурі (на місцевості).

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів приходить до наступного.

Частиною 4 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з частинами 3, 4 статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Водночас частиною 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

З системного аналізу частин 3, 4 статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України та частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» вбачається, що участь прокурора в судовому процесі в адміністративних судах стає можливою за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтвердження відсутності такого органу.

Таким чином, згідно з частиною 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

Відповідно до статей 13, 14 Конституції України земля є об`єктом права власності Українського народу, основним національним багатством і перебуває під особливою охороною держави.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що природні ресурси України є власністю Українського народу.

Згідно із статтею 5 вищевказаного Закону державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарській обіг так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Позивач, звертаючись до суду в інтересах держави, вказує на необхідність відновлення та захисту порушених прав інтересів держави, які полягають у неухильному дотриманні режиму охорони та використання об`єкта природно-заповідного фонду.

Відповідно до статті 11 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», повноваження територіальних органів центрального органу виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища було передано центральному органу виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища та обласним, Київській, Севастопольській міським державним адміністраціям.

Тобто, таким органом на території Черкаської області є Черкаська обласна державна адміністрація.

Як вбачається з матеріалів справи, Звенигородською окружною прокуратурою в ході реалізації своїх повноважень встановлено факт недотримання вимог природоохоронного законодавства, що проявляється у не винесенні меж гідрологічного заказника місцевого значення «Шостачка. Ракові верби» та не у закріпленні його меж в натурі (на місцевості).

За наявності вказаних обставин, заступник керівника Звенигородської окружної прокуратури звернувся з листом від 18.08.2021 вих. №50-1276 вих-21 до Черкаської обласної державної адміністрації та з листом від 09.09.2021 №50-533вих-21 до Державної екологічної інспекції Центрального округу з метою вжиття заходів спрямованих на захист інтересів держави.

Листом від 26.08.2021 №01/01-47/6788/01/01-47/19580 Черкаською обласною державною адміністрацією повідомлено про здійснення заходів щодо координації діяльності органів місцевого самоврядування з питань виконання ними повноважень у сфері охорони навколишнього природного середовища, в тому числі щодо виконання робіт по встановленню меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду, шляхом скерування листів територіальним громадам, проведення вебмінарів. Крім цього, в листі вказано що вирішення даного питання належить до компетенції Державної екологічної інспекції Центрального округу.

Відповідно до листа від 29.09.2021 №03.5-18/5152 Державна екологічна інспекція Центрального округу повідомила, що впродовж 2018-2021 років планові (позапланові) заходи державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог природоохоронного законодавства Матусівською територіальною громадою, зокрема про охорону і використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду Держекоінспекцією не здійснювалися. Також, у листі зазначено прохання до прокуратури вжити заходи представницького характеру в частині винесення меж об`єкту природно-заповідного фонду гідрологічного заказника місцевого значення «Шостачка. Ракові верби» Матусівською територіальною громадою.

З огляду на викладене вище, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав для здійснення представництва заступником керівника Звенигородської окружної прокуратури інтересів держави в особі Черкаської обласної державної адміністрації, Державної екологічної інспекції Центрального округу в даній адміністративній справі.

Правові основи організації, охорони, ефективного використання природно-заповідного фонду України, відтворення його природних комплексів та об`єктів регулюються Законом України «Про природно-заповідний фонд України» від 16 червня 1992 року №2456-XII (далі - Закон №2456-XII).

Як вже було зазначено вище, статтею 11 Закону №2456-XII визначено, що уповноваженими органами державного управління в галузі організації, охорони та використання природно-заповідного фонду є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації.

Для забезпечення державного управління територіями та об`єктами природно-заповідного фонду можуть утворюватися спеціальні підрозділи центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій.

Водночас, згідно з частиною 2 статті 45 Земельного кодексу України, порядок використання земель природно-заповідного фонду визначається законом. Відповідно до статті 43 Земельного кодексу України, частини 1 статті 7 Закону №2456-XII землі природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Згідно з частинами 3, 5 статті 53 Закону №2456-XII рішення про організацію чи оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення та встановлення охоронних зон територій та об`єктів природно-заповідного фонду приймається Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими радами. Території та об`єкти природно-заповідного фонду або їх частини, що створюються чи оголошуються без вилучення земельних ділянок, що вони займають, передаються під охорону підприємствам, установам, організаціям і громадянам органами центрального органу виконавчої влади в галузі охорони навколишнього природного середовища з оформленням охоронного зобов`язання.

Згідно зі статтею 60 Закону №2456-XII охорона територій та об`єктів природно-заповідного фонду інших категорій покладається на підприємства, установи та організації, у віданні яких вони перебувають.

Органи місцевого самоврядування, місцеві державні адміністрації, виконавчі органи місцевого самоврядування сприяють охороні й збереженню територій та об`єктів природно-заповідного фонду, виконанню покладених на них завдань.

Так, рішеннями виконавчого комітету Черкаської обласної ради народних депутатів від 28.11.1979 №597 «Про затвердження заповідних об`єктів» та від 21.11.1984 №354 «Про мережу територій та об`єктів природно-заповідного фонду області» створено гідрологічний заказник «Шостачка. Ракові верби», який знаходиться в адміністративних межах села Матусів, Звенигородського району, Черкаської області та якому надано статус об`єкта природно-заповідного фонду місцевого значення.

Отже, з вищевикладеного вбачається, що саме відповідач у відповідності до зазначеного положення та норм законодавства, несе відповідальність за належний стан і дотримання встановленого режиму території.

Апеляційний суд зазначає, що згідно з частиною 4 статті 7 Закону №2456-XII межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду встановлюються в натурі відповідно до законодавства. До встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

У відповідності до статті 1 Закону України «Про землеустрій» від 22 травня 2003 року №858-IV (далі - Закон №858-IV) проект землеустрою - сукупність економічних, проектних і технічних документів щодо обґрунтування заходів з використання та охорони земель, які передбачається здійснити за таким проектом.

При цьому, з огляду на п. «в» частини 2 статті 25 Закону №858-IV, одним із видів документації із землеустрою є проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів.

Відповідно до статті 47 Закону №858-IV проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів розробляються з метою: збереження природного різноманіття ландшафтів, охорони довкілля, підтримання екологічного балансу; створення місць для організованого лікування та оздоровлення людей, масового відпочинку і туризму; створення приміських зелених зон, збереження і використання об`єктів культурної спадщини; проведення науково-дослідних робіт; встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг; визначення в натурі (на місцевості) меж охоронних зон та інших обмежень у використанні земель, встановлених законами та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами, а також інформування про такі обмеження землевласників, землекористувачів, інших фізичних та юридичних осіб.

Проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів визначають місце розташування і розміри земельних ділянок, власників земельних ділянок, землекористувачів, у тому числі орендарів, межі територій природно - заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого (округи і зони санітарної (гірничо-санітарної) охорони), рекреаційного та історико-культурного (охоронні зони) призначення, водоохоронних зон та прибережних захисних смуг, смуг відведення та берегових смуг водних шляхів, а також встановлюють режим використання та охорони їх територій.

Проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів розробляються на підставі укладених договорів між замовниками документації із землеустрою та її розробниками.

За змістом статті 26 Закону №858-IV замовникам документації із землеустрою можуть бути органи державної влади, міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, землевласники і землекористувачі.

Відповідно до абзацу 4 статті 47 Закону №858-IV проект землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природи заповідного фонду розробляються для біосферних заповідників, природних заповідників, національних природних парків, регіональних ландшафтні парків, ботанічних садів, дендрологічних парків, парків - пам`яток садів паркового мистецтва та зоологічних парків на землях та земельних ділянка що включаються до складу цих територій без вилучення у землевласників землекористувачів.

Статтею 3 Закону №2456-XII передбачено, що до природно-заповідного фонду України належать: природні території об`єкти - природні заповідники, біосферні заповідники, національні природні парки, регіональні ландшафтні парки, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища.

У статті 47 Закону №858-IV вказано, що рішення про затвердження проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон одночасно є рішенням про встановлення меж таких територій.

Статтею 19 Закону №858-IV визначено, що до повноважень сільських, селищних, міських рад у сфері землеустрою на території сіл, селищ, міст належать: організація і здійснення землеустрою; здійснення контролю, впровадженням заходів, передбачених документацією із землеустрою, координація здійснення землеустрою та контролю за використанням охороною земель комунальної власності; інформування населення про заходи; передбачені землеустроєм; вирішення інших питань у сфері землеустрою відповідно до закону.

Також відповідно до пунктів 34, 37 частини 1 статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року №280/97-ВР (далі - Закон №280/97-ВР) виключно на пленарних засіданнях сільської селищної, міської ради вирішуються питання щодо регулювання земельних відносин; прийняття рішень про організацію територій і об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення та інших територій, що підлягають особливій охороні; внесення пропозицій до відповідних державних органів щодо оголошення природних та інших об`єктів, що мають екологічну історичну, культурну або наукову цінність, пам`ятками природи, історії або культури, які охороняються законом, прийняття рішень про оголошення в місцях масового розмноження та вирощування потомства дикими тваринами "сезону тиші" з обмеженням господарської діяльності та добуванням об`єктів тваринного світу.

Таким чином, на Матусівську сільську раду покладено обов`язок із вчинення дій по замовленню проекту землеустрою щодо організації і встановлення меж території природно-заповідного фонду «Шостачка. Ракові верби» загальною площею 47 га та закріплення їх в натурі (на місцевості).

Водночас колегія суддів звертає увагу, що Державним управлінням екології та природних ресурсів в Черкаській області Міністерства екології та природних ресурсів України гідрологічний заказник місцевого значення «Шостачка. Ракові верби», з метою забезпечення режиму його охорони та збереження, передано під охорону Матусівській сільській раді, про що 31.10.2005 складено охоронне зобов`язання, яке зареєстроване в Держуправлінні екоресурсів в Черкаській області під №432 ЗГ.

Відповідно до вищевказаного охоронного зобов`язання Матусівська сільська рада, в особі сільського голови, зобов`язується забезпечувати режим охорони та збереження вищеназваного заповідного об`єкту.

За змістом пункта 2 наказу Міністерства екології та природних ресурсів України від 25.02.2013 №65 «Про затвердження Інструкції щодо оформлення охоронних зобов`язань на території та об`єкти природно-заповідного фонду» охоронні зобов`язання, оформлені та видані до набрання чинності цим наказом, є чинними і не підлягають переоформленню, крім випадків, передбачених п. 3.4 розділу ІІІ Інструкції, затвердженої цим наказом.

Згідно із п. 3.4 розділу ІІІ вказаної Інструкції охоронне зобов`язання підлягає переоформленню у разі зміни форми власності на землю, на якій розташована територія чи об`єкт природно-заповідного фонду, внесення змін до положення про території чи об`єкт природно-заповідного фонду стосовно режиму охорони та збереження.

Ураховуючи те, що станом на дату подання позову відповідачем не погоджено проект положення про гідрологічний заказник «Шостачка. Ракові верби» наявні підстави для зобов`язання відповідача забезпечити організацію проведення робіт із винесення меж гідрологічного заказника місцевого значення «Шостачка. Ракові верби» загальною площею 47 га, який знаходиться в адміністративних межах Матусівської сільської ради Звенигородського району Черкаської області за межами населеного пункту, та закріплення їх в натурі (на місцевості).

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до пункта 1 частини 1 статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись статтями 33, 34, 139, 243, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Матусівської сільської ради залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 04.01.2022 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Я.Б. Глущенко

Судді А.М. Горяйнов

О.Є. Пилипенко