Справа № 580/2576/22
Суддя: Биченко І. Я.
Дата ухвалення: 2022-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 580/2576/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2022 року м. Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого-судді Биченка І.Я.,

при секретарі Харченко М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

у с т а н о в и в :

16 червня 2022 року ОСОБА_1 звернулася до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до ГУ Держпродспоживслужби в Черкаській області, в яком просить визнати протиправною та скасувати постанову у справі про накладення адміністративного стягнення №4 від 03 червня 2022 року, винесену першим заступником начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області Дубовою О.Д. про притягнення її до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.165-2 КУпАП, а також стягнути з відповідача на її користь понесені судові витрати зі сплати судового збору у сумі 992 гривні 40 копійок.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 21 червня 2022 року матеріали адміністративної справи за вказаною позовною заявою передані до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області за підсудністю.

28 липня 2022 року зазначена адміністративна справа надійшла до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області та автоматизованим розподілом судової справи між суддями передана для розгляду по суті судді Биченку І.Я.

Ухвалою судді від 26 жовтня 2022 року, після усунення позивачем недоліків позовної заяви, позивачу поновлено пропущений строк на звернення до суду з вказаним позовом, відкрито провадження в адміністративній справі за вказаним позовом, вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначено судовий розгляду справ та відповідачу роз`яснено право на подання відзиву на позовну заяву.

Позивач ОСОБА_1 у судові засідання 03 листопада 2022 року та 16 листопада 2022 року не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, хоча про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. З заявами про відкладення розгляду справи та проведення розгляду справи за її відсутності не зверталася.

Представник відповідача ГУ Держпродспоживслужби в Черкаській області у судове засідання не з`явився, звернувся до суду з заявою, в якій просив розгляд справи провести без його участі, а також надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву.

Відповідно до ч.4 ст.229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Аналогічна норма міститься й у статті 2 КАС України.

Відповідно до ч.2 ст.44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно приписів п.3 ч.5 ст.44 КАС України, учасники справи, зокрема, зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду.

Аналогічна норма міститься у статті 45 КАС України, а саме - учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Так, 03 листопада 2022 року позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, що підтверджується довідкою про доставку СМС-повідомлення, яке було отримане позивачем 27 жовтня 2022 року за номером телефону, який зазначений у позовній заяві як її контактний.

Ухвалою суду від 03 листопада 2022 року вказане судове засідання було відкладено на 16 листопада 2022 року.

16 листопада 2022 року позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, що підтверджується довідкою про доставку СМС-повідомлення, яке було отримане позивачем 07 листопада 2022 року за номером телефону, який зазначений у позовній заяві як її контактний.

Таким чином, позивач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомлена про дату, час місце розгляду справи, повторно у судове засідання не з`явилася, причини своєї неявки у судові засідання не повідомила, заяву про розгляд справи без її участі до суду не направила.

Статтею 205 КАС України визначено правове регулювання наслідків неявки у судове засідання учасників справи.

Так, згідно ч.1 ст.205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

При цьому, ч.5 ст.205 КАС України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, зокрема, у разі якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Згідно положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) (далі - Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також враховує практику Європейського Суду з прав людини, яка є джерелом права.

Зокрема, одним із аспектів гарантії справедливого судочинства, які містить стаття 6 Конвенції, є доступ до суду. Європейський Суд з прав людини у справі Bellet v. Frаnсе зазначив, що рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Разом з тим таке право не є абсолютним, оскільки забезпечивши право особи на звернення до суду, держава покладає на таку особу певні обов`язки, які пов`язані із реалізацією такого права. Однією з складовою гарантованого Конвенцією права на доступ до суду є розумний строк розгляду справи, який пов`язаний не лише із правовою та фактичною складністю справи, але й поведінкою заявника. Оцінюючи поведінку заявника з позиції Європейського Суду слід брати до уваги в тому числі і факти невиконання ним процесуальних обов`язків, наприклад, неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин.

Тобто, право особи на доступ до суду перебуває у безпосередньому взаємозв`язку із виконанням тих обов`язків, які покладаються на заявника при реалізації ним своїх прав, та позивач, будучи ініціатором судового розгляду справи, в першу чергу має активно, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Безпідставна неявка позивача у судові засідання позбавляють суд можливості здійснювати розгляд справи та призводять до порушення розумних строків її вирішення.

Враховуючи положення ч.5 ст.205 та п.4 ч.1 ст.240 КАС України та приймаючи до уваги, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання без поважних причин, заяву про розгляд справи за її відсутності не надав, суд приходить до висновку про доцільність застосування процесуальних наслідків вказаної дій позивача та вважає за необхідне позовну заяву ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Керуючись ст.129 Конституції України, ст.44, 45, 205, 240, 243, 248 КАС України, -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє його права повторного звернення до суду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.Я. Биченко