Справа № 380/1078/21
Суддя: Кушнерик Мар’ян Петрович
Дата ухвалення: 2022-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2022 рокуЛьвівСправа № 380/1078/21 пров. № А/857/11859/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Кушнерика М.П.

суддів Курильця А.Р., Мікули О.І.

за участю секретаря судового засідання Хомич О.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Тернопільської митниці на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 06 липня 2022 року, прийняте суддею Карп`як О.О. в м.Львові, о 15 годині 56 хвилині, повний текст складено 15 липня 2022 року, у справі № 380/1078/21 за адміністративним позовом приватного підприємства "Укртекстрейдинг" до Львівської митниці, Тернопільської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості та карток відмови, -

ВСТАНОВИВ:

в січні 2021, приватне підприємство «Укртекстрейдинг» звернулось до суду з позовом, в якому просить визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Галицької митниці ДМС № UA209000/2020/600078/2 від 01.09.2020 року; № UA209000/2020/600093/2 від 09.10.2020 року; № UA209000/2020/600118/2 від 07.12.2020 року; № UA209000/2021/600003/2 від 16.01.2021 року; визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Галицької митниці ДМС № UA209220/2020/00500 від 01.09.2020 року; № UA209220/2020/00611 від 09.10.2020 року; № UA209220/2020/00790 від 07.12.2020 року; № UA209220/2021/00029 від 16.01.2021 року.

Позовні вимоги мотивує тим, що декларант надав митному органу для підтвердження задекларованої митної вартості товару усі документи, передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України. Оскільки ці документи не містили будь-яких розбіжностей щодо кількості, найменування, якості та ціни задекларованих товарів та повністю відображали задекларовану митну вартість, в митного органу не було правових підстав для витребування у декларанта додаткових документів.

Митна вартість товару визначалась декларантом на підставі положень контракту та відповідних рахунків-фактури/інвойсів. Звертає увагу суду, що митниця здійснила коригування заявленої митної вартості та визначила таку за резервним методом, використавши відомості про митну вартість аналогічних товарів на підставі інших ВМД, відібраних за невідомими критеріями, щодо товару, що істотно відрізняється від ввезеного підприємством. Відповідач на обґрунтування правомірності проведеного коригування зазначив лише номер та дату митних декларацій, які ним використані, без зазначення докладної інформації про підстави та зміст джерел інформації, які використовував митний при прийнятті оскаржених рішень. Стверджує, що такий підхід митниці до формування оскаржених рішень про коригування митної вартості прямо суперечить положенням законодавства та є самостійною підставою для скасування таких рішень і узгоджується з усталеною практикою касаційного суду в цій категорії спорів, в тому числі між тими ж сторонами щодо поставок товару за тими самими контрактами.

Рішенням Львівського оружного адміністративного суду від 06 липня 2022 позов задоволено.

Не погодившись із цим рішенням суду, Тернопільська митниця подала апеляційну скаргу, з підстав порушення норм матеріального та процесуального права, неповного з`ясування обставин справи.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що митницею правомірно прийняно оскаржені рішення. Відповідач посилається на норми частини п`ятої статті 54 Митного кодексу України, відповідно до яких орган доходів і зборів має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. Зазначає, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. На вимогу митниці надати додаткові документи на підтвердження достовірності числових значень заявленої митної вартості позивач таких документів не надав. Відповідач зазначає, що за основу для обрахунку митної вартості даного товару взято інформацію щодо вартості аналогічних товарів.

Просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти постанову, якою в задоволенні позову відмовити повністю.

Позивачем відзиву на апеляційну скаргу не подано, що не перешкоджає розгляду справи по суті.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, представників митниць, які просять задоволити апеляційну скаргу, представників позивача, які просять залишити без змін рішення суду, розглянувши та обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно ч.1 та ч. 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом встановлено, що між ПП «Укртекстрейдинг» (покупець) та підприємством «OPTIMUM SK S.R.O.» (продавець) 01.09.2018 укладено міжнародний контракт купівлі продажу товарів № 2018/09/01 (далі контракт), за умовами якого сторони домовились про продаж товарів відповідно до інвойсів, доданих до товаросупровідних документів, які є невід`ємною частиною такого контракту. Продавець поставляє товар на умовах EXW (за правилами ІНКОТЕРМС). Усі витрати на доставку товару здійснюються за рахунок покупця. П.2.1 Контракту сторонами визначено ціну на тканину та вказано, що ціна зазначається в товарно транспортних накладних на момент відвантаження.

01.09.2020, 09.10.2020, 07.12.2020, 16.01.2021 через митного брокера спільне мале підприємство «Райвест» при перетині митного кордону митному органу було подано вантажні митні декларації та документи на підтвердження вартості товару та методу визначення вартості товару .

На виконання зазначеного контракту та відповідно до рахунку-фактури (інвойсу) № 77/08/2020 від 27.08.2020 позивач придбав синтетичну декоративну тканину в кількості 703 рулонів, вартість 23184,07 доларів США; країна походження - Китай.

На виконання зазначеного вище контракту через уповноважену на митне декларування особу позивач подав 01.09.2020 до митного оформлення митну декларацію МД ІМ 40 ДЕ: № UA209220/2020/014280 за такими кодами товарів:

- «текстильний матеріал в куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар тканини, з ниток різних кольорів, дрібно візерункового переплетення. До складу тканини входять синтетичні комплексні текстуровані нитки поліефіру 100%. Відсотковий вміст тканини становить 87,0 +- 0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу в цілому становить 292 +-г/м.кв. Всього 6343,6 м.пог/9153,3 м.кв. (138 рулонів )» (товар-1);

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар пофарбованої тканини, підданої ворсуванню-начісуванню (не ворсова), складного переплетення. До складу тканини входять синтетичні комплексні текстуровані нитки поліефіру 100%. Відсотковий вміст тканини становить 71,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; шар вибіленої тканини, полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних штапельних волокон поліефіру 100%. Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 29,0 +-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу в цілому становить 315+-1г/м.кв. Всього 5556,4 м.пог/8055,87 м.кв. (121 рулонів). » (товар-2);

- «текстильний матеріал в куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням:-шар ворсового трикотажного полотна, з розрізаним вибивним ворсом, що виготовлений з синтетичних волокон поліефіру 1005. Відсотковий вміст ворсового трикотажного полотна становить 710+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; -шар вибіленої тканини, полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних комплексних текстурованих ниток та синтетичних штапельних волокон (поліефір 100%). Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 29,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу становить 414+-1г/м.кв. Всього 5054 м.пог/7290 м.кв. (110 рулонів)» (товар 3);

- «тканина складного переплетення, з ниток різних кольорів. До складу тканини входять: синтетичні комплексні нетекстуровані нитки поліефіру 32,0+-0,5%, синтетичні комплексні текстуровані нитки поліефіру -20,0 +-0,5%, синтетичні штапельні волокна поліефіру 40,0+-0,5%, волокна бавовни 5,0 +-0,5%, штучні штапельні волокна віскози 3,0+-0,5%. Без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком. Поверхнева щільність тканини становить 308 +- 1 г/м.кв. Всього 3044,83 м.пог./4155,585 м.кв (82 рулонів)» (товар 4);

- «текстильний матеріал в куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням:- шар ворсової тканини з ниток різних кольорів, з розрізаним ворсом. Ворс виготовлено з синтетичних волокон поліефіру 100%. Відсотковий вміст ворсової тканини становить 76,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; - шар вибіленої тканини, полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних комплексних текстурованих ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 24,0 +-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу становить 301+-1г/м.кв. Всього 9327 м. пог/13480 м. кв. (199 рулонів)» (товар -5);

- «текстильний матеріал в куску ( не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: -шар вибивного трикотажного полотна основ`язаного переплетення. Трикотажне полотно виготовлено з синтетичних ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст вибивного трикотажного полотна становить 49,0+-0,5% загальної маси текстильного матеріалу; - шар пофарбованого трикотажного полотна, поперечнов`язаного переплетення. З одного боку трикотажне полотно піддане ворсуванню/начісуванню (не ворсове). Трикотажне полотно виготовлено з синтетичних ниток поліефіру 100% Відсотковий вміст пофарбованого трикотажного полотна становить 51,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу становить 370+-1г/м.кв. Всього 2433,17 м.пог/3528,09 м.кв. (53 рулон)» (товар -6).

Митна вартість, визначена декларантом за ціною договору (контракту) у розмірі: 1- 4693,31 USD, 2- 4110,20 USD, 3- 3738,77 USD, 4- 2250,66 USD, 5 6899,65 USD, 6 1799,88 USD відповідно.

До цієї митної декларації позивач додав такі документи на підтвердження митної вартості товарів: пакувальний лист (Packing list) від 27.08.2020, рахунок-фактуру (інвойс) № 77/08/2020 від 27.08.2020; автотранспортну накладну від 28.08.2020; сертифікат про походження товару від 28.08.2020 № PL/MF/AN0344764; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 10.09.2019 № KT-UA-2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 23.09.2019 № KT-UA-2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 15.10.2019 № KT-UA-2019; документ, що підтверджує вартість товару від 30.07.2020 та від 19.08.2020; бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару № 5 від 14.05.2020, № 7 від 21.05.2020, № 8 від 25.05.2020, № 9 від 27.05.2020, видаткова накладна № 34 від 12.03.2020, видаткова накладна № 36 від 12.03.2020, видаткова накладна № 49 від 10.04.2020, податкова накладна № 11 від 12.03.2020, податкова накладна № 22 від 31.03.2020, податкова накладна № 4 від 10.04.2020, податкова накладна № 6 від 04.03.2020, документ, що підтверджує вартість перевезення товару від 31.08.2020, прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 21.05.2019; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією від 21.04.2020 № 19-09/375, від 03.06.2019 № 19-09/517, від 23.01.2020 № 19-09/79; некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (крім позначених кодами 3001 - 3021, 3023) ПН35 від 13.07.2020, ПН35 від 13.07.2020; цінова пропозиція від 21.05.2019; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного 2018/09/01 від 01.09.2018 кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується; договір про надання послуг митного брокера від 03.04.2014 № 7; договір (контракт) про перевезення від 10.10.2019 № 2019/10-10; інші некласифіковані документи, копія митної декларації країни відправлення 20PL402010ЕО974988 від 28.08.2020; декларація.

Заявлену митну вартість декларант визначив згідно з пунктом 1 частини першої статті 57 МК України за основним методом (ціна договору). Задекларована митна вартість визначалась на підставі положень контракту № 2018/09/01 від 01.09.2018 та інвойсів.

На виконання зазначеного контракту та відповідно до рахунку-фактури (інвойсу) № 03/10/2020 від 01.10.2020 та № 12/10/2020 від 06.10.2020 позивач придбав синтетичну декоративну тканину в кількості 552 рулонів, вартість 20203,85 доларів США; країна походження - Китай.

На виконання зазначеного вище контракту через уповноважену на митне декларування особу позивачем 09.10.2020 подало до митного оформлення митну декларацію МД ІМ 40 ДЕ: № UA209220/2020/017739 за такими кодами товарів:

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар тканини, з ниток різних кольорів, дрібновізерункового переплетіння. До складу тканин входять синтетичні комплексні текстуровані нитки поліефіру 100%. Відсотковий вміст тканини становить 87,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; шар вибіленої тканини , полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних текстурованих ниток поліефіру 100 %. Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 13,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу в цілому становить 292+-1г/м.кв. Всього 11284,6 м.пог/16008,3 м.кв (241 рулонів)» (товар-1);

- «текстильний матеріал в куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням:- шар ворсової тканини з ниток різних кольорів, з розрізаним ворсом. Ворс виготовлено з синтетичних волокон поліефіру 100%. Відсотковий вміст ворсової тканини становить 76,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; - шар вибіленої тканини, полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних комплексних текстурованих ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 24,0 +-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу становить 301+-1г/м.кв. Всього 10780,2 м. пог/15954,7 м. кв. (198 рулонів)» (товар -2);

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар трикотажного вибивного полотна основ`язаного переплетенням. Трикотажне полотно виготовлено з синтетичних ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст вибивного трикотажного полотна становить 49,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; - шар пофарбованого трикотажного полотна, поперечнов`язаного переплетення. З одного боку трикотажне полотно піддане ворсуванню/начісуванню (не ворсове). Трикотажне полотно виготовлене з синтетичних ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст пофарбованого трикотажного полотна становить 51,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу становить 370+-1 г/м.кв. Всього 5611,7 м.пог/7970,65 м.кв. (113 рулонів)» (товар-3).

Митна вартість, визначена декларантом за ціною договору (контракту) у розмірі: 1- 8369,09 USD, 2- 7977,06USD, 3- 4158,22 USD відповідно.

До цієї митної декларації позивач додав такі документи на підтвердження митної вартості товарів: пакувальний лист (Packing list) від 03.10.2020 та від 06.10.2020, рахунок-фактуру (інвойс) № 03/10/2020 від 01.10.2020, № 12/10/2020 від 06.10.2020; автотранспортну накладну від 07.10.2020; сертифікат про походження товару від 07.10.2020 № PL/MF/AN0347954; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 10.09.2019 № KT-UA-2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 23.09.2019 № KT-UA-2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 15.10.2019 № KT-UA-2019; бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару № 5 від 14.05.2020, № 7 від 21.05.2020, № 8 від 25.05.2020, № 9 від 27.05.2020, видаткова накладна № 34 від 12.03.2020, видаткова накладна № 36 від 12.03.2020, видаткова накладна № 49 від 10.04.2020, податкова накладна № 11 від 12.03.2020, податкова накладна № 22 від 31.03.2020, податкова накладна № 4 від 10.04.2020, податкова накладна № 6 від 04.03.2020, документ, що підтверджує вартість перевезення товару від 09.10.2020, прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 21.05.2019; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією від 21.04.2020 № 19-09/375, від 03.06.2019 № 19-09/517, від 23.01.2020 № 19-09/79; некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (крім позначених кодами 3001 - 3021, 3023) ПН35 від 13.07.2020, ПН35 від 13.07.2020; цінова пропозиція від 21.05.2019; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного 2018/09/01 від 01.09.2018 кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується; договір про надання послуг митного брокера від 03.04.2014 № 7; договір (контракт) про перевезення від 10.10.2019 № 2019/10-10; інші некласифіковані документи, копія митної декларації країни відправлення 20PL402010Е1190085 від 07.10.2020; декларація.

Заявлену митну вартість декларант визначив згідно з пунктом 1 частини першої статті 57 МК України за основним методом (ціна договору). Задекларована митна вартість визначалась на підставі положень контракту №№ 2018/09/01 від 01.09.2018 та інвойсів.

На виконання зазначеного контракту та відповідно до рахунку-фактури (інвойсу) № 08/12/2020 від 03.12.2020 позивач придбав синтетичну декоративну тканину в кількості 803 рулонів, вартість 29009,0-3 доларів США; країна походження - Китай.

На виконання зазначеного вище контракту через уповноважену на митне декларування особу позивачем 07.12.2020 подало до митного оформлення митну декларацію МД ІМ 40 ДЕ: №UA209220/2020/022801 за такими кодами товарів:

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар тканини, з ниток різних кольорів, дрібновізерункового переплетіння. До складу тканин входять синтетичні комплексні текстуровані нитки поліефіру 100%. Відсотковий вміст тканини становить 87,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; шар вибіленої тканини, полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних текстурованих ниток поліефіру 100 %. Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 13,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу в цілому становить 300+-1г/м.кв. Всього 23059,20 м.пог/33179,04 м.кв (456 рулонів)» (товар-1);

- «текстильний матеріал в куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням:-шар ворсового трикотажного полотна, з розрізаним вибивним ворсом, що виготовлений з синтетичних волокон поліефіру 100%. Відсотковий вміст ворсового трикотажного полотна становить 710+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; -шар вибіленої тканини, полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних комплексних текстурованих ниток та синтетичних штапельних волокон (поліефір 100%). Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 29,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу становить 273+-1г/м.кв. Всього 1085,7 м.пог/1569,28 м.кв. (21 рулонів)» (товар 2);

- «текстильний матеріал в куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням:- шар ворсової тканини з ниток різних кольорів, з розрізаним ворсом. Ворс виготовлено з синтетичних волокон поліефіру 100%. Відсотковий вміст ворсової тканини становить 76,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; - шар вибіленої тканини, полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних комплексних текстурованих ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 24,0 +-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу становить 362+-1г/м.кв. Всього 7566,1 м. пог/10813,34 м. кв. (157 рулонів)» (товар -3);

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар трикотажного вибивного полотна основ`язаного переплетенням. Трикотажне полотно виготовлено з синтетичних ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст вибивного трикотажного полотна становить 49,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; - шар пофарбованого трикотажного полотна, поперечнов`язаного переплетення. З одного боку трикотажне полотно піддане ворсуванню/начісуванню (не ворсове). Трикотажне полотно виготовлене з синтетичних ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст пофарбованого трикотажного полотна становить 51,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу становить 337+-1 г/м.кв. Всього 6749,9 м.пог/9679,16 м.кв. (140 рулонів)» (товар-4);

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар вибивного трикотажного полотна основ`язаного переплетенням. Трикотажне полотно виготовлено з синтетичних ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст вибивного трикотажного полотна становить 49,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; - шар пофарбованого трикотажного полотна, поперечнов`язаного переплетенням. З одного боку трикотажне полотно піддане ворсуванню/начісуванню (не ворсове). Трикотажне полотно виготовлено з синтетичних ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст пофарбованого трикотажного полотна становить 51,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу становить 312+-1 г/м.кв. Всього 1277,5 м.пог/1846,51 м.кв. (29 рулонів)» (товар-5).

Митна вартість, визначена декларантом за ціною договору (контракту) у розмірі: 1- 16997,67USD, 2- 799,39USD, 3- 5588,71 USD, 4- 4981,69 USD, 5- 942,01 USD відповідно.

До цієї митної декларації позивач додав такі документи на підтвердження митної вартості товарів: пакувальний лист (Packing list) від 03.12.2020, рахунок-фактуру (інвойс) № 08/12/2020 від 03.12.2020; автотранспортну накладну від 03.12.2020; сертифікат про походження товару від 03.12.2020 № PL/MF/AN0352657; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 10.09.2019 № KT-UA-2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 23.09.2019 № KT-UA-2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 15.10.2019 № KT-UA-2019; видаткова накладна №34 від 12.03.2020, видаткова накладна №36 від 12.03.2020, видаткова накладна № 49 від 10.04.2020, податкова накладна №11 від 12.03.2020, податкова накладна № 22 від 31.03.2020, податкова накладна № 4 від 10.04.2020, податкова накладна № 5 від 14.05.2020, податкова накладна № 6 від 04.03.2020, податкова накладна № 7 від 21.05.2020, податкова накладена № 8 від 25.05.2020, податкова накладна № 9 від 27.05.2020, документ, що підтверджує вартість перевезення товару від 07.12.2020, прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 21.05.2019; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією від 21.04.2020 № 19-09/375, від 03.06.2019 № 19-09/517, від 23.01.2020 № 19-09/79; некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (крім позначених кодами 3001 - 3021, 3023) ПН35 від 13.07.2020, ПН35 від 13.07.2020; цінова пропозиція від 21.05.2019; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного 2018/09/01 від 01.09.2018 кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується; договір про надання послуг митного брокера від 03.04.2014 №7; договір (контракт) про перевезення від 10.10.2019 №2019/10-10; інші некласифіковані документи, сертифікат якості від 24.09.2018; декларація.

Заявлену митну вартість декларант визначив згідно з пунктом 1 частини першої статті 57 МК України за основним методом (ціна договору). Задекларована митна вартість визначалась на підставі положень контракту № 2018/09/01 від 01.09.2018 та інвойсів.

На виконання зазначеного контракту та відповідно до рахунку-фактури (інвойсу) № 07/01/2021 від 13.01.2021 позивач придбав синтетичну декоративну тканину в кількості 603 рулонів, вартість 21474,34 доларів США; країна походження - Китай.

На виконання зазначеного контракту через уповноважену на митне декларування особу позивачем 16.01.2021 подало до митного оформлення митну декларацію МД ІМ 40 ДЕ: № UA209220/2021/000613 за такими кодами товарів:

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар тканини, з ниток різних кольорів, дрібновізерункового переплетіння. До складу тканин входять синтетичні комплексні текстуровані нитки поліефіру 100%. Відсотковий вміст тканини становить 87,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; шар вибіленої тканини , полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних текстурованих ниток поліефіру 100 %. Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 13,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу в цілому становить 268+-1г/м.кв. Всього 16480 м.пог/23453,31 м.кв (344 рулонів)» (товар-1);

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар ворсового трикотажного полотна, з розрізаним вибивним ворсом, що виготовлений з синтетичних волокон поліефіру 100%. Відсотковий вміст ворсового трикотажного полотна становить 71,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; шар вибіленої тканини полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних текстурованих ниток поліефіру 100 %. Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 29,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу в цілому становить 278+-1г/м.кв. Всього 19175,40 м.пог/13103,43 м.кв (180 рулонів) (товар-2);

- «текстильний матеріал в куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: шар ворсової тканини з ниток різних кольорів, з розрізаним ворсом. Ворс виготовлено з синтетичних волокон поліефіру 100%. Відсотковий вміст ворсової тканини становить 76,0 +-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; шар вибіленої тканини полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних комплексних текстурованих ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 24,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу становить 317+-1 г/м.кв. Всього 269,6 м.пог/385,53 м.кв (5 рулонів)» (товар 3);

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар трикотажного вибивного полотна основ`язаного переплетенням. Трикотажне полотно виготовлено з синтетичних ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст пофарбованого трикотажного полотна становить 49,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; - шар трикотажного вибіленого полотна, поперечнов`язаного переплетенням. З одного боку піддане ворсуванню/начісуванню (не ворсове). Трикотажне полотно виготовлено з синтетичних волокон поліефіру 100%. Відсотковий вміст вибіленого трикотажного полотна становить 51,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу становить 271+-1 г/м.кв. Всього 3491,90 м.пог/5029,67 м.кв. (74 рулонів)» (товар-4).

Митна вартість, визначена декларантом за ціною договору (контракту) у розмірі: 1- 12202,25USD, 2- 6790,38USD, 3- 199,20 USD, 4- 2585,51 USD відповідно.

До цієї митної декларації позивач додав такі документи на підтвердження митної вартості товарів: пакувальний лист (Packing list) від 13.01.2021, рахунок-фактуру (інвойс) № 07/01/2021 від 13.01.2021; автотранспортну накладну від 14.01.2021; сертифікат про походження товару від 14.01.2021 № PL/MF/AN0352703; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 10.09.2019 № KT-UA-2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 23.09.2019 № KT-UA-2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 15.10.2019 № KT-UA-2019; бухгалтерський документ, що підтверджує вартість товару № 133 від 16.10.2020, № 136 від 19.11.2020, № 139 від 02.11.2020, № 141 від 03.12.2020, видаткова накладна № 34 від 12.03.2020, видаткова накладна №36 від 12.03.2020, видаткова накладна № 49 від 10.04.2020, податкова накладна № 11 від 12.03.2020, податкова накладна № 22 від 31.03.2020, податкова накладна № 4 від 10.04.2020, податкова накладна № 5 від 14.05.2020, податкова накладна № 6 від 04.03.2020, податкова накладна № 7 від 21.05.2020, податкова накладена № 8 від 25.05.2020, податкова накладна № 9 від 27.05.2020, документ, що підтверджує вартість перевезення товару від 15.01.2021, прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 21.05.2019; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією від 21.04.2020 № 19-09/375, від 03.06.2019 № 19-09/517, від 23.01.2020 № 19-09/79; від 21.07.2020 № 19-09/653, некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (крім позначених кодами 3001 -3021, 3023) ПН35 від 13.07.2020, ПН35 від 13.07.2020; цінова пропозиція від 21.05.2019; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного 2018/09/01 від 01.09.2018 кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується; договір про надання послуг митного брокера від 03.04.2014 № 7; договір (контракт) про перевезення від 10.10.2019 № 2019/10-10; інші некласифіковані документи, сертифікат якості від 24.09.2018; декларація.

Заявлену митну вартість декларант визначив згідно з пунктом 1 частини першої статті 57 МК України за основним методом (ціна договору). Задекларована митна вартість визначалась на підставі положень контракту №2018/09/01 від 01.09.2018 та інвойсів.

Оплати товару за контрактом № 2018/09/01 від 01.09.2018 відбувалася шляхом перерахування коштів на банківські рахунки, що підтверджується платіжними документами, долученими до матеріалів справи та не заперечується сторонами.

Митниця скерувала декларанту електронні повідомлення про необхідність подання додаткових документів.

Митниця здійснила коригування митної вартості декларованого товару та прийняла рішення:

№ UA209000/2020/600078/2 від 01.09.2020 року, відповідно до якого визначила вартість імпортованого товару за резервним (6) методом на рівні: товар 1 1,5318 USD за одиницю товару; товар 2 1,5021 USD за одиницю товару; товар 3- 3,9500 USD за одиницю товару; товар 4 1,5000 USD за одиницю товару; товар 5 1,6866 USD за одиницю товару; товар 6 3,9700 USD за одиницю товару;

№ UA209000/2020/600093/2 від 09.10.2020 року, відповідно до якого визначила вартість імпортованого товару за резервним (6) методом на рівні: товар 1 1,5355 USD за одиницю товару; товар 2- 1,4900 USD за одиницю товару; товар 3 3,9700 USD за одиницю товару;

№ UA209000/2020/600118/2 від 07.12.2020 року, відповідно до якого визначила вартість імпортованого товару за резервним (6) методом на рівні: товар 1 1,3541 USD за одиницю товару; товар 2 3,9500 USD за одиницю товару; товар 3 1,8180 USD за одиницю товару; товар 4 3,9700 USD за одиницю товару; товар 5 3,9600 USD за одиницю товару;

№ UA209000/2021/600003/2 від 16.01.2021 року, відповідно до якого визначила вартість імпортованого товару за резервним (6) методом на рівні: товар 1 - 1,6819 USD за одиницю товару; товар 2 3,9500 USD за одиницю товару; товар 3 1,4200 USD за одиницю товару; товар 4 3,9600 USD за одиницю товару.

Також винесено картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Галицької митниці ДМС № UA209220/2020/00500 від 01.09.2020 року; № UA209220/2020/00611 від 09.10.2020 року; № UA209220/2020/00790 від 07.12.2020 року; № UA209220/2021/00029 від 16.01.2021 року.

Прийняті рішення посадова особа митного органу мотивувала тим, що митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за ціною договору щодо товару, який імпортується, у зв`язку з тим, що заявлена митна вартість є нижчою, ніж рівень вартості аналогічних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, а також у зв`язку з тим, що в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а саме: у графі 70 платіжних документів від 30.07.2020 та 19.08.2020 наявне посилання на проформи № 40/07/2020 та № 40/08/2020, однак до митного оформлення їх не представлено, що не дозволяє ідентифікувати документи про оплату за даною поставкою товарів; в інвойсі вказано, що ціна товару сформована відповідно до ексклюзивних прав ПП «Укртекстрейдинг», проте характер таких прав та їх вплив на ціну товару документально декларантом не підтверджено, що дає підстави стверджувати про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості у зв`язку з обмеженнями, визначеними ч.1 ст.58 МК України; у сертифікаті якості в абзаці, де йдеться про елементи системи управління якістю підприємства зазначені характеристики тканини, що викликає сумнів щодо достовірності даного документу; також сертифікатом якості визначено ексклюзивне право компанії «OPTIMUM SK. S.R.O.» на товар, хоча відповідно до інвойсу власником ексклюзивних прав є ПП «Укртекстрейдинг»; у товаросупровідних документах (CMR, експортній митній декларації з Польщі) відсутнє посилання на дату складання рахунка-фактури, що в свою чергу не дає можливості ідентифікувати такі документи з даною операцією; у CMR від 28.08.2020 у графі 22 відсутній підпис відправника, країною відправлення зазначена Словаччина, однак до митного оформлення не подано копії митної декларації країни відправлення; висновки про вартісні характеристики № 19-09/79 від 23.01.2020, № 19-09/517 від 03.06.2019 та № 19-09/375 від 21.04.2020 підготовлені ЛТПП не можуть бути прийняті до уваги, оскільки вибрані для порівняння тканини мають невідомі характеристики або такі, що не відповідають заявленим до митного оформлення, та розрахунок вартості товару здійснюється на підставі документів, які до митного оформлення даної поставки відношення не мають; видаткові накладні, представлені до митного оформлення неможливо ідентифікувати за партією товару; на вимогу митного органу декларантом не було подано додаткових документів, що підтверджують заявлену митну вартість відповідно до ч.2 ст.53 МК України, а саме: інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, якщо здійснювалось страхування, страхові документи та додаткових документів відповідно до ч. 3 ст.53 МК України, а саме: договір із третіми особами, пов`язаний договором про поставку товарів, митна вартість яких визначається, рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору, рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеним в договорі, каталоги виробника товарів.

В рішеннях про коригування митної вартості зазначено, що: - в результаті проведеної консультації з декларантом дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями ст.58 МК України; - другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно з статтею 64 Митного кодексу України; - джерелом інформації для коригування митної вартості слугували такі митні декларації: № UA100480/2020/807502 від 17.07.2020, № UA807290/2020/20622 від 28.08.2020, № UA204020/2020/17574 від 30.06.2020, № UA500020/2020/219827 від 16.07.2020, № UA209140/2020/72344 від 12.08.2020, № UA807200/2020/10918 від 18.07.2020, № UA100020/2020/33764 від 21.07.2020, № UA807200/2020/14579 від 22.09.2020, № UA50050/2020/209896 від 22.09.2020, № UA110160/2020/14217 від 13.11.2020, № UA100020/2020/48091 від 29.10.2020, № UA209220/2020/14399 від 02.09.2020, № UA500020/2020/234713 від 12.11.2020, № UA807200/2020/19013 від 08.12.2020, № UA807170/2020/1041 від 12.01.2021, № UA500020/2020/233870 від 05.11.2020.

За результатами розгляду поданих уповноваженою особою декларанта митних декларацій UA209220/2020/014280 від 01.09.2020, UA209220/2020/017739 від 09.10.2020, UA209220/2020/022801 від 07.12.2020, UA209220/2021/000613 від 16.01.2021 та доданих до них документів, митний орган відмовив у митному оформленні товарів за заявленою митною вартістю у зв`язку з прийняттям рішень про коригування митної вартості товарів з причини неподання повного пакету документів для підтвердження заявленої митної вартості. Відмову у митному оформленні товарів відповідач оформив карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209220/2020/00500 від 01.09.2020 року; № UA209220/2020/00611 від 09.10.2020 року; № UA209220/2020/00790 від 07.12.2020 року; № UA209220/2021/00029 від 16.01.2021 року.

Вважаючи такі рішення митного органу протиправними, прийнятими всупереч норм митного законодавства та такими, що порушують його права, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду про їх скасування.

Апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що подані товариством документи для митного оформлення товару дають змогу встановити митну вартість товару, а відповідачем в свою чергу не надано належного обґрунтування причин їх неврахування для встановлення митної вартості товару, виходячи з наступного.

Відповідно ч. 2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У відповідності до ст. 49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч. 2 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Згідно ч. 1, 2 ст. 52 МК України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

За правилами ч. 1 ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів, визначається ч. 2 ст. 53 МК України, а саме: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісній характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з ч. 6 ст. 53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Як встановлено ч. 1 - 4 ст. 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу. Орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: - невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; - неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; - невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; - надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина 6 ст.54 МК України).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до ст. 57 МК України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, відповідно до ч. 2 цієї статті є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 - 5 ст. 58 МК України, метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу. У разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 цього Кодексу, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього. Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

За приписами частин 1, 2, 4 ст. 64 МК України, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях. У разі якщо ця стаття застосовується органом доходів і зборів, він на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи зобов`язаний письмово проінформувати їх про митну вартість, визначену відповідно до положень цієї статті, та про використаний при цьому метод.

Таким чином, декларантом із митними деклараціями надав відповідачу ряд документів для підтвердження митної вартості товару, а саме: рахунок-фактуру, міжнародний контракт, специфікації, листи-проформи, довідки, що стосуються вартісних та якісних характеристик товару, бухгалтерська документація на товар (платіжні доручення), експортний супровідний документ (декларація) країни відправлення, свідоцтво походження товару, описи упаковок, міжнародна товаро-транспортна накладна, висновки Львівської торгово-промислової палати, рішення митного органу про визначення митної вартості раніше ввезених товарів за тим же контрактом.

Однак, відповідачем скеровано вимогу щодо необхідності подання позивачем додаткових документів для підтвердження вартості товару.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що в силу ч. 1 ст. 55 МК України митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 02.04.2019 у справі № 809/784/16 (№ К/9901/17149/18).

Законодавством визначений чіткий перелік підстав за наявності яких митний орган вправі витребовувати від декларанта додаткові документи для підтвердження митної вартості товарів. Такими підставами, зокрема є наявність розбіжностей у документах; наявність ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Суд першої інстанції вірно зазначив в оскаржуваному рішенні, що представником відповідача не доведено та не встановлено судом, які з перелічених обставин слугували підставою для витребування від позивача додаткових документів, оскільки позивачем надано всі необхідні документи, передбачені ч.2 ст.53 МК України.

Щодо покликання митного органу на те, що у графі 70 платіжних документів від 30.07.2020 та 19.08.2020 наявне посилання на проформи № 40/07/2020 та № 40/08/2020, однак до митного оформлення їх не представлено, що не дозволяє ідентифікувати документи про оплату за даною поставкою товарів; в інвойсі вказано, що ціна товару сформована відповідно до ексклюзивних прав ПП «Укртекстрейдинг», проте характер таких прав та їх вплив на ціну товару документально декларантом не підтверджено, що дає підстави стверджувати про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості у зв`язку з обмеженнями, визначеними ч.1 ст.58 МК України; у сертифікаті якості в абзаці, де йдеться про елементи системи управління якістю підприємства зазначені характеристики тканини, що викликає сумнів щодо достовірності даного документу; також сертифікатом якості визначено ексклюзивне право компанії "OPTIMUM SK. S.R.O." на товар, хоча відповідно до інвойсу власником ексклюзивних прав є ПП «Укртекстрейдинг»; у товаросупровідних документах (CMR, експортній митній декларації з Польщі) відсутнє посилання на дату складання рахунка-фактури, що в свою чергу не дає можливості ідентифікувати такі документи з даною операцією; у CMR від 28.08.2020 у графі 22 відсутній підпис відправника, країною відправлення зазначена Словаччина, однак до митного оформлення не подано копії митної декларації країни відправлення; висновки про вартісні характеристики № 19-09/79 від 23.01.2020, № 19-09/517 від 03.06.2019 та № 19-09/375 від 21.04.2020 підготовлені ЛТПП не можуть бути прийняті до уваги, оскільки вибрані для порівняння тканини мають невідомі характеристики або такі, що не відповідають заявленим до митного оформлення, та розрахунок вартості товару здійснюється на підставі документів, які до митного оформлення даної поставки відношення не мають; видаткові накладні, представлені до митного оформлення неможливо ідентифікувати за партією товару; на вимогу митного органу декларантом не було подано додаткових документів, що підтверджують заявлену митну вартість відповідно до ч.2 ст.53 МК України, а саме: інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, якщо здійснювалось страхування, страхові документи та додаткових документів відповідно до ч. 3 ст.53 МК України, а саме: договір із третіми особами, пов`язаний договором про поставку товарів, митна вартість яких визначається, рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору, рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеним в договорі, каталоги виробника товарів, то суд першої інстанції, з чим погоджується колегія суддів, дійшов правильного висновку, що такі містять необхідні відомості щодо ціни, яка була фактично сплачена за товари. В платіжних документах від 30.07.2020 та 19.08.2020 в реквізитах графи 70 «призначення платежу» зазначено про здійснення оплати згідно контракту № 2018/09/01 від 01.09.2018. Представник позивача пояснив, що цей платіж був авансовим платежем за товар.

Інвойс є розрахунково-платіжним документом, що передбачає тільки виставлення певних сум до оплати покупцям за товари, що поставляються (або вже фактично поставлені) чи послуги, що надаються (або фактично надані).

У даному інвойсі міститься інформація про номер зовнішньоекономічного контракту, що дає можливість ідентифікувати господарську операцію та її учасників, відтак, доводи відповідача є безпідставними.

Надані позивачем до оформлення основні документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності заявлені відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), не давали митному органу підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

Відтак, відповідачем не обґрунтовано, яким чином зазначення чи не зазначення умов поставки у митній декларації країни відправлення впливає на числові значення митної вартості товару, що підлягає митному оформленню. Умови поставки товару зазначені у зовнішньоекономічному контракті, специфікаціях, у інвойсі та інших документах, які були надані позивачем відповідачу для здійснення митного оформлення товару.

Ексклюзивні права ПП «Укртекстрейдинг» не впливають на ціну товару відповідно до укладених договорів і не мають цифрової складової в ціні товару, та не потребують документального підтвердження, а тому не дають права відповідачу не застосовувати метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) відповідно до ч. 1 ст. 58 МК України. Як пояснили представники позивача в судовому засіданні, відсутність посилання у товаросупровідних документах (банківських платіжних документах, CMR, експортних митних деклараціях з Польщі) на дату складання рахунка-фактури жодним чином не впливають на митну вартість ввезеного позивачем товару, оскільки містять іншу інформацію, яка дозволяє ідентифікувати ці документи з відповідною операцією.

Щодо покликання митного органу на те, що у сертифікаті якості в абзаці, де йдеться про елементи системи управління якістю підприємства зазначені характеристики тканини, що викликає сумнів щодо достовірності даного документу, також сертифікати якості визначено ексклюзивне право компанії "OPTIMUMSK, S.R.O." на товар, хоча відповідно до інвойсу власником ексклюзивних прав є «ПП Укртекстрейдин`г, то відповідно до укладених договорів "OPTIMUMSK, S.R.O." має ексклюзивні права перед виробником продукції, а ПП «Укртекстрейдинг» - перед продавцем "OPTIMUMSK, S.R.O." і має відношення лише до того, що даний товар не буде продаватись іншим покупцям.

Щодо покликання митниці на те, що в митній декларації країною відправлення зазначена Словаччина, однак до митного оформлення не подано митної декларації країни відправлення, о як правильно вказав суд першої інстанції, як Словаччина, так і Республіка Польща входять до єдиного митного простору Європейського співтовариства, тому при перетині кордону між цими країнами митні декларації не оформляються; подання декларантом експортної митної декларації, оформленої в Республіці Польща, не викликає сумнівів, оскільки саме через кордон цієї країни товар вивозився з ЄС і ввозився Україну.

Не заслуговує на увагу колегії суддів покликання митного органу на те, що висновок про вартісні характеристики, підготовлений ЛТПП, не може бути прийнятий до уваги, оскільки вибрані для порівняння тканини мають невідомі характеристики або такі, що не відповідають заявленим до митного оформлення, та розрахунок вартості товару здійснюється на підставі документів, які до митного оформлення даної поставки відношення не мають, оскільки викладені у цьому висновку характеристики товарів (тканин) відповідають кодам відповідно до УКТЗЕД, заявленим до митного оформлення. Разом з тим, наявність сумнівів є лише підставою для початку процедури митних консультацій та збору митницею документально підтвердженої інформації, що може слугувати підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Разом з тим, колегія суддів враховує і ту обставину, що підприємство починаючи з 2018 року здійснює імпорт тканин від того ж постачальника та митне оформлення товару на Львівській митниці, проте проблеми з визнанням митної вартості та її підвищенням з`явилися лише в 2020 році.

Судом першої інстанції вірно зазначено, що митний орган не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, а тому не наведено достатніх підстав правомірності проведеного митним органом розрахунку митної вартості у такий спосіб та за довільною методикою.

Митним органом не доведена неможливість визначення митної вартості товарів за основним методом.

Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Надані позивачем документи не містять розбіжностей або ознак підробки.

При цьому в силу приписів частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України та частини 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» колегія суддів зазначає, що судом першої інстанції враховано правову позицію, висловлену у постанові Верховного Суду від 05.03.2019 у справі № 815/5791/17, а, відтак, дійшов вірного висновку про те, що основним джерелом інформації про вартість товару є контракт та додатки до нього, тоді як інвойси є додатковими документами. Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України (ст.53) заборонено.

Ненадання повного переліку додатково витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації, що узгоджується з позицією Верховного Суду від 05.03.2019 у справі № 810/4296/16 та у справі № 815/143/17, у постанові Верховного Суду від 27.02.2019 у справі № 814/1647/16, у постанові Верховного Суду від 19.02.2019 у справі № 805/2713/16-А.

Судом першої інстанції також правильно застосовано правові позиції Верховного суду, що у разі відсутності достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того, чи іншого показника, з подальшим дотриманням черговості методів, визначених ст.57 МК України. Також, митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Відтак, митний органом, як суду першої, так і апеляційної інстанції не довів наявність жодних застережень щодо застосування у спірних відносинах першого методу, визначених у ч.ч.1 і 2 ст.58 МК України; а також, що заявлені позивачем відомості про митну вартість товару є неповними та/або недостовірними, у тому числі обґрунтувати невірне визначення митної вартості товару. Також, не вказав на документи, зазначені у ч. 2 ст. 53 МК України, і які подані позивачем як декларантом при митному оформленні товару, в яких наявні розбіжності, ознаки підробки або не містять всіх відомостей на підтвердження числових значень складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена позивачем за товар.

Разом з тим, судом встановлено, що у відповідача наявні всі документи для визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, а відповідач мав можливість встановити дійсну вартість товару, який переміщався через митний кордон України.

Щодо визначення митної вартості товару за резервним методом, то судом враховано наступне: письмове рішення митниці про коригування заявленої митної вартості товарів відповідно до закону має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування. Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

В оскаржених рішеннях про коригування митної вартості товарів: - відсутнє належне обґрунтування неможливості застосування методів 2а, 2б, 2в, 2г; - застосування резервного методу та визначення митної вартості імпортованого товару обґрунтовано митницею виключно зазначенням номеру та дати іншої митної декларації, а саме: № UA100480/2020/807502 від 17.07.2020, № UA807290/2020/20622 від 28.08.2020, № UA204020/2020/17574 від 30.06.2020, № UA500020/2020/219827 від 16.07.2020, № UA209140/2020/72344 від 12.08.2020, № UA807200/2020/10918 від 18.07.2020, № UA100020/2020/33764 від 21.07.2020, № UA807200/2020/14579 від 22.09.2020, № UA50050/2020/209896 від 22.09.2020, № UA110160/2020/14217 від 13.11.2020, № UA100020/2020/48091 від 29.10.2020, № UA209220/2020/14399 від 02.09.2020, № UA500020/2020/234713 від 12.11.2020, № UA807200/2020/19013 від 08.12.2020, № UA807170/2020/1041 від 12.01.2021, № UA500020/2020/233870 від 05.11.2020.

В графі 33 кожного оскарженого рішення про коригування митної вартості вказано лише номер та дата митної декларації, що слугувала джерелом інформації для прийняття рішення про коригування митної вартості.

Митний орган не навів жодних пояснень чи розрахунків щодо здійснених коригувань, а також детальної інформації про товари, які було використано в якості джерела інформації, про числові значення митної вартості таких товарів, умови поставки, країну походження, фактурну вартість, діапазон декларованих цін за ідентичні чи подібні товари тощо. Тому зазначення лише номерів та дат митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, без будь-якого обґрунтування їх вибору із сотень інших митних оформлень, без пояснення критеріїв відбору, а також докладної інформації щодо номенклатури, характеристик товару, умов його поставки тощо не підтверджує обґрунтованість визначеної відповідачем митної вартості товару, що правильно вказав суд першої інстанції.

Дані обставини, на думку колегії суддів свідчать про те, що відповідач не дотримався порядку визначення митної вартості товару, передбаченого ст.57 МК України, як наслідок ним було порушено принцип належного урядування відповідно до якого у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення ЄСПЛ у справі «Рисовський проти України» (заява № 29979/04) від 20.10.2011 року).

За таких обставин, відповідачем було застосовано шостий (резервний) метод визначення митної вартості всупереч вимогам п.2 ч.3 ст.64 МК України, чим порушено необхідний баланс між приватним інтересом особи з одного боку та інтересом держави з іншого.

Відповідно до положень ст.256 МК України відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення органу доходів і зборів про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.

У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Аналогічна вимога до змісту картки відмови міститься в п.7.1. та п.7.2. Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 631 (далі - Порядок № 631), картка відмови складається для завершення митного оформлення, посадовою особою митного органу, якою прийнято рішення про відмову. У картці відмови зазначаються причини відмови, наводяться вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також вказується інформація про порядок оскарження рішення про відмову.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що спірні картки відмови не є вмотивованими, адже не містять обґрунтування причин відмови в митному оформленні, а саме, відповідач не зазначив, які саме вартісні показники складових митної вартості по товару є непідтвердженими та які відомості про митну вартість товару є неповними, не містить роз`яснення вимог, виконання яких могло б забезпечити можливість прийняття митної декларації за заявленим методом визначення митної вартості, а саме не вказано з посиланням на відповідні норми закону, які відомості про митну вартість підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та в яких документах містяться, а також які саме вартісні показники складових митної вартості та якими документами мають підтверджуватись за вимогами закону.

Інші доводи апеляційної скарги фактично зводяться до переоцінки доказів та незгодою апелянта з висновками суду першої інстанцій по їх оцінці, тому не можуть бути прийняті апеляційною інстанцією.

Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії « (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

З огляду на наведене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків рішення суду, а тому підстав для його скасування колегія суддів не знаходить і вважає, що апеляційну скаргу на неї слід залишити без задоволення.

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення суд першої інстанції, правильно встановив обставини справи, не допустив порушень норм матеріального та процесуального права, які могли б бути підставою для його скасування, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись ч.3 ст.243, ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Тернопільської митниці залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 06 липня 2022 року у справі № 380/1078/21 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя М. П. Кушнерик
судді А. Р. Курилець
О. І. Мікула
Повне судове рішення складено 18.11.22