Справа № 335/2819/22(2-а/335/77/2022)
Суддя: Олефіренко Н.А.
Дата ухвалення: 2022-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
15 листопада 2022 року м. Дніпросправа № 335/2819/22(2-а/335/77/2022)
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Олефіренко Н.А. перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 14.09.2022 в адміністративній справі №335/2819/22(2-а/335/77/2022) за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпеки), Старшого державного інспектора відділу провадження систем автоматичної фіксації порушень Департаменту державного контролю на транспорті Колєснік Наталії Геннадіївни, треті особа: Вознесенівський відділ державної виконавчої служби у місті Запоріжжі, Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Фізична особа підприємець ОСОБА_2 про скасування постанови у справі про притягнення до адміністративної відповідальності,-
Рішенням Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 14.09.2022 в адміністративній справі №335/2819/22(2-а/335/77/2022) адміністративний позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Державна служба України з безпеки на транспорті звернулась до Третього апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою.

Ознайомившись з поданою апеляційною скаргою, вважаю, що остання не відповідає вимогам встановленим КАС України, виходячи з наступного.

За загальними правилами у відповідності до приписів ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Разом з тим, приписами ст. 286 КАС України встановлено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, частиною четвертою якої встановлено, що апеляційні скарги у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Оскаржуване рішення винесено судом першої інстанції 14.09.2022 у відкритому судовому засіданні, тоді як апеляційна скарга була подана лише 25.10.2022, тобто з пропуском встановленого строку ст. 286 КАС України.

Порушуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт зазначає, що оскільки повний текст оскаржуваного рішення отримано 20.10.2022, отже строк на подання апеляційної скарги не пропущено.

Однак, в матеріалах справи відсутні докази отримання відповідачем копії рішення Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 14.09.2022 в адміністративній справі №335/2819/22(2-а/335/77/2022), що в даному випадку є перепоною для суду апеляційної інстанції для встановлення дати отримання оскаржуваного рішення, що в свою чергу унеможливлює встановлення факту подання відповідачем апеляційної скарги в межах строку, встановленого КАС України.

Необхідно зауважити, що строки подання апеляційних скарг в даній категорії справ визначені ст.286 КАС України, норми якої є спеціальними по відношенню до норм ст.295 КАС України. Тобто, строк подання апеляційної скарги в даному випадку становить десять днів з дня проголошення оскаржуваного рішення.

Отже, вказаною нормою встановлено спеціальний порядок оскарження судових рішень у вказаних справах.

З огляду на зазначене, учасники процесу, реалізуючи свої процесуальні права, повинні вимагати у суду видачі повного судового рішення невідкладно після його проголошення, оскільки строк на апеляційне оскарження обчислюється саме з цієї дати.

Проте, апелянт, знаючи про скорочені строки оскарження судових рішень у термінових справах, чекав на отримання рішення суду, не приймаючи жодних заходів чи дій для його своєчасного отримання, що розцінюється судом як неналежна процесуальна поведінка, яка не сприяє терміновому розгляду цієї категорії справ.

Крім того, жодних належних та допустимих доказів неможливості подання апеляційної скарги у встановлений законом процесуальний строк, скаржником суду апеляційної інстанції не надано.

Відповідно до частини 3 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Слід зазначити, що згідно із п.п. 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VI за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється у сумі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, предметом спору у цій справі є протиправність постанови відповідача про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Постановою від 18 березня 2020 року по справі №543/775/17 Велика Палата Верховного Суду відступила від такого висновку Верховного Суду України, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Разом з тим, Великою Палатою Верховного Суду вказано, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» з 1 січня 2022 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2481 грн.

Отже, за подання позовної заяви ставка судового збору становить 496,20 грн.

Таким чином, ставка судового збору за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції з урахуванням вимог п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року №3674-УІ становить 744,30 грн. (150% від 496,20 грн.).

Апеляційний суд враховує, що статтею 5 Закону України від 08.07.2011 року №3674-VI Державна служба України з безпеки на транспорті не звільнена від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, тому при поданні до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції апелянт має додержуватись правил, встановлених п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України, ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-УІ.

Разом з апеляційною скаргою апелянтом подано до суду клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Перевіривши доводи клопотання, суд не вбачає підстав для його задоволення, виходячи з наступного.

Частиною 1 ст. 133 КАС України від 03 жовтня 2017 року, передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Ч. 1 ст. 8 Закону Про судовий збір № 3674-VI передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

В силу частини 2 цієї норми, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Втім, наведені у ч. 1 ст. 8 Закону № 3674-VI підстави не звільняють від обов`язку сплати судовий збір суб`єкта владних повноважень у спірних правовідносинах.

Однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

У зв`язку із цим обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення суб`єкта владних повноважень, відстрочення чи розстрочення такої сплати.

Крім того, обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Він є одним із способів стимулювання належного виконання учасниками відповідних правовідносин (у тому числі органами державної влади) своїх прав та обов`язків, передбачених законами України, у зв`язку з чим відстрочення/звільнення від його сплати окремих державних органів може негативно позначитися на стані виконання належних їм за законом повноважень.

З огляду на зазначені вище обставини, підстави для задоволення клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції відсутні.

Зазначені обставини вказують на невідповідність апеляційної скарги вимогам процесуального законодавства, а тому згідно з частиною 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України вона підлягає залишенню без руху з наданням особі, яка звернулась з апеляційною скаргою строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 286, 133, 169, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті про відстрочення сплати судового збору на подання апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 14.09.2022 в адміністративній справі №335/2819/22(2-а/335/77/2022) залишити без руху.

Запропонувати апелянту протягом 10 днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху усунути недоліки апеляційної скарги, а саме:

доказів на підтвердження отримання копії рішення Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 14.09.2022 в адміністративній справі №335/2819/22(2-а/335/77/2022), або обґрунтованого клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження із зазначенням інших поважних причин його пропуску;

надати суду належні докази сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції у справі за позовом майнового характеру за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК у Дн-кiй обл/Шев.р/ 22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО): 899998, Рахунок отримувача: UA1004628, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Після усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного подання до суду.

В разі невиконання вимог цієї ухвали, апеляційна скарга повертається заявнику.

Копію даної ухвали направити особі, що звернулась із апеляційною скаргою.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 325 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.А. Олефіренко