Справа № 160/1611/20
Суддя: Бучик А.Ю.
Дата ухвалення: 2022-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2022 року

м. Київ

справа №160/1611/20

адміністративне провадження № К/9901/23618/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Бучик А.Ю.,

суддів: Рибачука А.І., Стеценка С.Г.,

розглянувши в порядку письмового провадження касаційну скаргу Державного підприємства "Кривбасшахтозакриття" на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду 20.10.2020 (суддя Горбалінський В.В.) та постанову Третього апеляційного адміністративного суду 25.03.2021 (колегія суддів: Сафронова С.В., Чепурнов Д.В., Мельник В.В.) у справі №160/1611/20 за позовом Державного підприємства "Кривбасшахтозакриття" до Державної екологічної інспекції України про визнання протиправними та скасування пунктів припису,

УСТАНОВИВ:

І. РУХ СПРАВИ

1. В лютому 2020 року Державне підприємство «Кривбасшахтозакриття» звернулося до суду з позовом до Державної екологічної інспекції України, в якому просило визнати протиправними та скасувати пункти 2, 3, 4, 5, 7, 10, 11, 12, 14, 15, 22 припису Державної екологічної інспекції України від 18.12.2019 №2/4-7.

2. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.10.2020, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 25.03.2021, позов задоволено частково.

Визнано протиправними та скасовано пункти 2, 4, 14, 15, 22 Припису Державної екологічної інспекції України від 18.12.2019 року №2/4-7.

3. Не погоджуючись з судовими рішеннями в частині відмови в задоволенні позову, позивач подав касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судами норм матеріального та процесуального права, просить їх скасувати в частині відмови в задоволенні позову та ухвалити нове, яким позов задовольнити повністю.

4. Касаційна скарга обґрунтована тим, що суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 16.06.2021 у справі №826/4704/16, від 09.06.2021 у справі №815/546/17, від 05.02.2021 у справі №160/4347/19, від 23.12.2020 у справі №815/132/17, що передбачено пунктом 1 частини 4 статті 328 КАС України.

Також як на підставу касаційного оскарження скаржник посилається на відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норм статей 72, 74 Водного кодексу України, які надають право підприємству здійснювати скидання шахтних (зворотних) вод згідно з індивідуальним регламентом та узгодженості зі статтями 48, 49 Водного кодексу України щодо необхідності мати дозвіл на спеціальне водокористування.

Обґрунтовуючи наведені в касаційній скарзі вимоги, позивач детально вказує на протиправність оскаржуваних пунктів 3, 5, 7, 10, 11, 12 Припису, при цьому посилається на положення ст. 8 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», ст.ст. 44, 46, 48, 49, 74, 105, 108 Водного кодексу України. Вказує на правову невизначеність в питаннях необхідності отримання позивачем дозволу на спеціальне водокористування у частині скидання забруднюючих речовин із надлишками зворотних вод із ставка-накопичувача балки Свистунова у р.Інгулець; забезпечення ведення державного обліку водокористування та подання в установленому порядку Звіту про використання води за формою № 2ТП-водгосп (річна); погодження з Дніпропетровською обласною державною адміністрацією місця та періодичності відбору проб і переліку контрольованих показників; дотримання визначених Регламентом скиду надлишків зворотних вод гірничорудних підприємств Кривбасу, періодичності відбору проб зворотних вод на скиді зі ставка-накопичувача балки Свистунова та у тимчасових контрольних створах на р. Інгулець та проведення їх аналізу; вжиття заходів щодо облаштування мережи спостережувальних свердловин навколо шламосховища, розташованого в Саксаганському районі м. Кривий Ріг; забезпечення здійснення заходів робочого проекту «Ліквідація шахти «Гігант», зокрема, закінчення будівництва ставків-відстійників ємністю 30 тис.м3 для акумуляції зворотних (шахтних) вод, будівництва водовідвідної канави, виведення шахтних вод, осушення та рекультивації хвостосховища ЦЗФ шахти «Гігант». Вказує, що деякі оскаржувані пункти припису спрямовані не на усунення фактичних порушень, а на недопущення їх в майбутньому, а деякі пункти є неможливими до виконання, оскільки пов`язані із фінансуванням з місцевого бюджету, яке відсутнє.

5. Ухвалою Верховного Суду від 28.07.2021 відкрито касаційне провадження з підстав того, що судами застосовано норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 16.06.2021 у справі №826/4704/16, від 09.06.2021 у справі №815/546/17, від 05.02.2021 у справі №160/4347/19, від 23.12.2020 у справі №815/132/17. Також з підстави відсутності висновку Верховного Суду щодо питання застосування норм статей 72, 74 Водного кодексу України, які надають право підприємству здійснювати скидання шахтних (зворотних) вод згідно з індивідуальним регламентом та узгодженості зі статтями 48, 49 Водного кодексу України щодо необхідності мати дозвіл на спеціальне водокористування.

6. Відзив на касаційну скаргу не надходив.

7. У зв`язку з відсутністю клопотань про участь в судовому засіданні від всіх учасників, справа розглядається в порядку письмового провадження.

8. Заслухавши суддю - доповідача, колегія суддів прийшла до висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

ІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

9. Судами встановлено, що в період з 09.12.2019 по 13.12.2019 на підставі розпорядчого документа, на виконання якого проводиться захід державного нагляду (контролю) від 03.12.2019 року №326 та посвідчення (направлення) від 03.12.2019 року №31, Державною екологічною інспекцією України було проведено планову перевірку Державного підприємства "Кривбасшахтозакриття", яке зареєстроване за адресою: пр. Поштовий, 40, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, 50000.

10. За наслідками перевірки Державною екологічною інспекцією України був складений акт 2/4-9 перевірки об`єкта - Державного підприємства "Кривбасшахтозакриття" щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, яким встановлено наведений в акті перелік порушень.

11. 18.12.2019 Державним підприємством «Кривбасшахтозакриття» подано голові Державної екологічної інспекції України зауваження до акта №2/4-9.

12. 18.12.2019 Державною екологічною інспекцією України винесено припис №2/4-7 (далі - Припис), яким належить, зокрема:

1) розробити план організаційно-технічних заходів з усунення виявлених порушень вимог законодавства; надати копії наказу та плану організаційно-технічних заходів Державній екологічній інспекції України та Державній екологічній інспекції у Дніпропетровській області - термін виконання - 10 робочих днів після отримання припису (стаття 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього середовища», стаття 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»);

2) провадження діяльності, пов`язаної із акумуляцією надлишків зворотних вод у ставку-накопичувачі балки Свистунова та їх скиданням у р. Інгулець здійснювати на підставі документа дозвільного характеру - Висновку з оцінки впливу на довкілля - термін виконання 01.04.2020 року (статті 3, 9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», стаття 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», пункт 4 Переліку документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності, затвердженого Законом України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності»);

3) спеціальне водокористування у частині скидання забруднюючих речовин із надлишками зворотних вод із ставка-накопичувача балки Свистунова у р. Інгулець здійснювати на підставі документа дозвільного характеру - Дозволу на спеціальне водокористування - термін виконання 02.03.2020 року (пункт 9 статті 44, статті 48 та 49 Водного кодексу України, пункт 70 Переліку документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності, затвердженого Законом України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності», лист Державного агентства водних ресурсів України від 11.05.2018 № 2795/9/11-18 «Щодо дозволу на спеціальне водокористування», пункт 15 та 17 Правил охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.1995 № 465 (із змінами);

4) експлуатацію ставка-накопичувача балки Свистунова здійснювати за цільовим призначенням - термін виконання 31.01.2020 року (стаття 74 Водного кодексу України);

5) забезпечити ведення державного обліку водокористування та подання в установленому порядку Звіту про використання води за формою № 2ТП-водгосп (річна) - термін виконання 31.01.2020 року (пункт 7 статті 44 Водного кодексу України, пункти 1.3 та 1.4 Порядку ведення державного обліку водокористування, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 16.03.2015 № 78, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 03.04.2015 за № 382/26827);

6) розробити та погодити в установленому порядку План заходів з охорони навколишнього природного середовища на 2020 рік - термін виконання 31.01.2020 року (пункт б статті 10, пункт ж статті 19, пункт б статті 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»);

7) погодити в установленому порядку з Дніпропетровською обласною державною адміністрацією місця та періодичність відбору проб і перелік контрольованих показників - термін виконання 31.01.2020 року (пункт 22 Правил охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.1995 року №465 (із змінами);

8) забезпечити утримання обвідного каналу у належному санітарно-технічному стані - термін виконання 31.01.2020 року (пункт 6 статті 44 Водного кодексу України);

9) передбачити у щорічних звітах «Вивчення режиму підземних і поверхневих вод на території ставка-накопичувача шахтних вод балки Свистунова» узагальнені висновки щодо наявності та ступеню впливу ставка-накопичувача балки Свистунова на стан підземних вод - термін виконання 31.01.2020 року (пункт 7 статті 44 та стаття 105 Водного кодексу України);

10) дотримуватися визначеної Регламентом скиду надлишків зворотних вод гірничорудних підприємств Кривбасу періодичності відбору проб зворотних вод на скиді зі ставка- накопичувача балки Свистунова та у тимчасових контрольних створах на р. Інгулець та проведення їх аналізу - термін виконання 02.01.2020 (пункт 7 статті 44 Водного кодексу України, Розділ 12 Регламенту скиду надлишків зворотних вод гірничорудних підприємств Кривбасу у міжвегетаційний період 2018-2019 p.p.);

11) вжити заходи щодо облаштування мережи спостережувальних свердловин навколо шламосховища, розташованого в Саксаганському районі м. Кривий Ріг, у якому акумулюються шахтні води від шахти «Гігант» та ШЕУ ПАТ «АРСЕЛОРМІТТАЛ КРИВИЙ РІГ» перед їх перекачуванням до ставка накопичувача балки Свистунова - термін виконання 31.12.2020 року (стаття 105 Водного кодексу України);

12) забезпечити здійснення заходів робочого проекту «Ліквідація шахти «Гігант», зокрема закінчення будівництва ставків-відстійників ємністю 30 тис. м^3 для акумуляції зворотних (шахтних) вод, будівництво водовідвідної канави, виведення шахтних вод, осушення та рекультивація хвостосховища ЦЗФ шахти «Гігант» - термін виконання 31.12.2020 (стаття 44 Водного кодексу України, пункт 5.1 Плану заходів щодо поетапного зменшення обсягів скидання надлишків зворотних вод у р. Інгулець, поліпшення якості води у басейні зазначеної річки, Карачунівському водосховищі, водозаборі Інгулецької зрошувальної системи до 2025 року, затвердженого спільним наказом Мінекономрозвитку та Мінприроди від 08.11.2017 № 1622/405);

13) забезпечити проведення контролю за дотриманням нормативів вмісту забруднюючих речовин у відпрацьованих газах транспортних та інших пересувних засобів - термін виконання 02.03.2020 року (статті 9, 17 та 29 Закону України «Про охорону атмосферного повітря»);

14) отримати документи, що посвідчують право користування земельними ділянками за адресами: вул. Липнева, 6а, вул. Вартаняна, 5л , 5к, вул. Шумана, 4к, на території шахти «Першотравнева» м. Кривий Ріг - термін виконання 01.09.2020 року (статті 124, 125,126 Земельного Кодексу України);

15) забезпечити дотримання правил експлуатації гідротехнічної споруди на території колишнього хвостосховища шахти "Гігант" (частина куди поступають шахтні води) - термін виконання 31.01.2020 року (пункт 6 статті 44 Водного кодексу України);

16) в матеріалах інвентаризації відходів врахувати відпрацьовані трансформаторні мастила, тара забруднена нафтопродуктами, визначити норми утворення, їх склад, властивості та ступінь небезпечності для навколишнього природного середовища, розробити технічні паспорти цих відходів - термін виконання 02.03.2020 року (статті 7, 17 Закону України «Про відходи»);

17) забезпечити ведення первинного обліку кількості, типу і складу відходів у повному обсязі та за типовою формою №1-ВТ з врахуванням наступних видів відходів: бій скла, накладки гальмівних колодок автотранспорту (відпрацьовані), будівельні відходи, люмінесцентні лампи відпрацьовані, набивка сальникова (відпрацьована), відходи зварювальних матеріалів, тирса деревинна, що містить нафтопродукти, оргтехніка відпрацьована, а також відходів, які не враховані в матеріалах інвентаризації - термін виконання 02.03.2020 (пункт г статті 17 Закону України «Про відходи»);

18) визначити склад і властивості всіх видів відходів, що утворюються на підприємстві, а також ступінь небезпечності відходів для навколишнього природного середовища та здоров`я людини - термін виконання 02.03.2020 (пункт в статті 17 Закону України «Про відходи»);

19) укласти договори щодо передачі всіх видів відходів, які утворюються на підприємстві (відпрацьовані трансформаторні мастила, тара забруднена нафтопродуктами) (пункт є статті 17, 33 Закону України «Про відходи»);

20) облаштувати місця тимчасового зберігання відходів, що утворюються на підприємстві у відповідності до вимог природоохоронного законодавства - термін виконання 02.03.2020 (пункт з статті 17 Закону України «Про відходи»);

21) вжити заходи щодо усунення порушень проводження з відходами на території підприємства з врахуванням виявлених порушень термін - виконання 31.01.2020 (пункти д та з статті 17, 33 Закону України «Про відходи»);

22) надати копії документів:

- висновок державної екологічної експертизи проекту «Ліквідація шахти «Першотравнева» та переведення її у спеціальний режим гідрозахисту гірничих робіт та селитебних територій Тернівського району» та інформацію стосовно стадії реалізації проекту та об`ємів виконаних робіт - термін виконання 31.01.2020 року (статті 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»);

- висновок державної екологічної експертизи проекту «Ліквідація шахти «Першотравнева» та переведення її у спеціальний режим гідрозахисту гірничих робіт та селитебних територій Тернівського району» та інформацію стосовно стадії реалізації проекту та об`ємів виконаних робіт - термін виконання 31.01.2020 року (статті 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»);

- висновок державної екологічної експертизи проекту «Ліквідація шахти «Гігант» Гірничо-технічна рекультивація шахтосховища шахти «Гігант - термін виконання 31.01.2020 року (статті 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»);

- листи Державного управління охорони навколишнього природного середовища у Дніпропетровській області від 22.12.2009 № 4-1029-12-1 та Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 23.03.2000 № 9-3/15-368 - термін виконання 31.01.2020 року (статті 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

13. Вважаючи цей припис протиправним, позивач звернувся до суду із цим позовом.

14. Задовольняючи позов частково, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, виходив з того, що позивач дійсно допустив порушення у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, що стало підставою для винесення контролюючим органом Припису з вимогою про усунення порушень, виявлених контролюючим органом за результатом проведеної планової перевірки позивача, у зв`язку з чим суд першої інстанції обґрунтовано відмовив позивачу у визнанні протиправними та скасуванні пунктів 3, 5, 7, 10, 11, 12 Припису.

Отже, предметом касаційного перегляду є судові рішення в частині відмови в задоволенні позову щодо визнання протиправними та скасування пунктів 3, 5, 7, 10, 11, 12 Припису, в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, визначених в ухвалі суду від 12.05.2022.

IV. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

15. Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначені правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

16. Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

17. Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

18. Статтею 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачені підстави для здійснення позапланових заходів.

Однією з підстав для проведення позапланового заходу є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

19. Згідно ч.7, 8 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органа державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

14. Пунктом 3 оскаржуваного припису визначено, що спеціальне водокористування у частині скидання забруднюючих речовин із надлишками зворотних вод із ставка-накопичувача балки Свистунова у р. Інгулець здійснювати на підставі документа дозвільного характеру - Дозволу на спеціальне водокористування - термін виконання 02.03.2020 (пункт 9 статті 44, статті 48 та 49 Водного кодексу України, пункт 70 Переліку документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності, затвердженого Законом України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності», лист Державного агентства водних ресурсів України від 11.05.2018 № 2795/9/11-18 «Щодо дозволу на спеціальне водокористування», пункт 15 та 17 Правил охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.1995 № 465 (із змінами).

За визначенням статті 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

За приписами статті 46 Водного кодексу України (далі - ВК України) водокористування може бути двох видів - загальне та спеціальне.

У статті 48 ВК України встановлено, що спеціальне водокористування - це забір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів.

Спеціальне водокористування здійснюється юридичними і фізичними особами насамперед для задоволення питних потреб населення, а також для господарсько-побутових, лікувальних, оздоровчих, сільськогосподарських, промислових, транспортних, енергетичних, рибогосподарських та інших державних і громадських потреб.

При цьому, не належать до спеціального водокористування: - пропуск води через гідровузли (крім гідроенергетичних); - скид води з водних об`єктів для підтримання санітарних витрат у річці та з метою запобігання виникненню гідродинамічних аварій;- подача (перекачування) води водокористувачам в маловодні регіони; - усунення шкідливої дії вод (підтоплення, засолення, заболочення); - використання підземних вод для вилучення корисних компонентів; - вилучення води з надр разом з видобуванням корисних копалин; - виконання будівельних, днопоглиблювальних і вибухових робіт; - видобування корисних копалин і водних рослин; - прокладання трубопроводів і кабелів; - проведення бурових, геологорозвідувальних робіт;- інші роботи, які виконуються без забору води та скидання зворотних вод.

Отже, зі ст. 48 ВК України вбачається, що до спеціального водокористування віднесені: 1) забір води з водних об`єктів із застуванням споруд або технічних пристроїв; 2) використання води; 3)скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти.

Стаття 1 ВК України надає визначення термінів, зокрема:

забір води - вилучення води з водного об`єкта для використання за допомогою технічних пристроїв або без них;

використання води - процес вилучення води для використання у виробництві з метою отримання продукції та для господарсько-питних потреб населення, а також без її вилучення для потреб гідроенергетики, рибництва, водного, повітряного транспорту та інших потреб;

водний об`єкт - природний або створений штучно елемент довкілля, в якому зосереджуються води (море, лиман, річка, струмок, озеро, водосховище, ставок, канал, а також водоносний горизонт);

вода зворотна - вода, що повертається за допомогою технічних споруд і засобів з господарської ланки кругообігу води в його природні ланки у вигляді стічної, шахтної, кар`єрної чи дренажної води.

Отже, спеціальне водокористування - це комплекс дій, який включає забір води, її використання в результаті господарської діяльності та подальше скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти.

Згідно ч. 3 ст. 48 ВК України не належать до спеціального водокористування: пропуск води через гідровузли (крім гідроенергетичних); інші роботи, які виконуються без забору води та скидання зворотних вод.

Поняття гідровузол нормативно не визначене.

Судами встановлено, що одними з основних видів діяльності ДП «Кривбасшахтозакриття» є акумуляція та відведення шахтних вод (забезпечення захисту гірничорудних підприємств Криворізького басейну), забезпечення захисту від підтоплення підприємств Криворізького басейну, проведення робіт з відкачування шахтних вод (п.3.2. Статуту).

Згідно «Обстеження технічного стану ставка-накопичувача шахтних вод у балці Свистунова у 2016 році та паспортизація споруд», виконаного ПАТ «УКРВОДПРОЕКТ», у 2017 році визначено тип накопичувача - штучна гідротехнічна споруда-ставок для акумуляції шахтних вод. Відмінність цього ставка-накопичувача від інших аналогічних споруд складування промислових відходів та хвостів полягає в тому, що ставок-накопичувач у балці Свистунова (ємність) наповнюється шахтними (зворотними) водами інших суб`єктів господарювання, зокрема гірничорудними підприємствами Кривбасу (ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат», ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат», ПрАТ «Суха Балка») і у міжвегетаційний період року здійснюється скид з метою запобігання виникненню аварійної ситуації на ставку-накопичувачу шахтних вод у балці Свистунова та недопущення виникнення низки надзвичайних ситуацій та техногенних катастроф.

Дозвіл на скид надається гірничорудним підприємствам та виконується на підставі щорічного розпорядження КМУ згідно з Індивідуальним регламентом періодичного скидання надлишків зворотних вод гірничорудних підприємств Кривбасу в міжвегетаційний період, та здійснюється як протиаварійний захід.

Водночас, ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат», ПАТ «Арселор Міттал Кривий Ріг», ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат», ПрАТ «Суха Балка» мають дозволи на спеціальне водокористування, здійснюють забір води із надр, використовують воду у виробництві з метою видобування руди, здійснюють скид на підставі Розпорядження КМУ, здійснюють придбання води в Управлінні каналу «Дніпро-Інгулець» для подальшої подачі в Карачунівське водосховище з метою розбавлення надлишків зворотних вод під час скиду.

Отже, колегія суддів дійшла висновку, що ДП «Кривбасшахтозакриття» не здійснює забір води з водних об`єктів та не використовує її в своїй господарській діяльності в розумінні статей 48, 49 ВК України.

Відповідно до ст. 74 ВК України підприємства, установи і організації, що мають накопичувачі промислових забруднених стічних чи шахтних, кар`єрних, рудникових вод, зобов`язані впроваджувати ефективні технології для їх знешкодження і утилізації та здійснювати рекультивацію земель, зайнятих цими накопичувачами.

Скидання цих вод у поверхневі водні об`єкти здійснюється згідно з індивідуальним регламентом, погодженим з обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища.

Використання технологічних водойм (ставки-охолоджувачі теплових і атомних станцій, рибницькі ставки, ставки-відстійники та інші) повинно проводитись відповідно до норм і правил експлуатації, визначених у технічних проектах, затверджених у встановленому законодавством порядку.

Приписами ВК України окремо не передбачено отримання дозволу на спеціальне водокористування накопичувачами промислових забруднених стічних вод та технологічними водоймами.

Отже, ДП «Кривбасшахтозакриття» через балку Свистунова (гідровузол) без забору вод здійснює скид зворотних вод гірничорудних підприємств Кривбасу у р. Інгулець на підставі розпоряджень Кабінету Міністрів України у спосіб, визначений статтями 72, 74 ВК України на підстав розпорядження Кабінету Міністрів України від 27.12.2018 № 1096-р, згідно з Індивідуальним регламентом періодичного скидання надлишків зворотних вод гірничорудних підприємств Кривбасу в межвегетаційний період.

Проте, як вже було зазначено, ДП «Кривбасшахтозакриття» здійснює транзит та акумуляцію зворотних шахтних вод гірничорудних підприємств, в якій містяться забруднюючі речовини, які утворюються виключно внаслідок господарської діяльності інших гірничодобувних підприємств, які, в свою чергу, мають дозвіл на спеціальне водокористування.

Стаття 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» № 877-V визначає принципи державного нагляду за господарською діяльністю, одним із яких є презумпція правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю).

На підставі викладеного колегія суддів вважає за необхідне сформувати висновок, що у спірних правовідносинах позивач протягом року здійснює безперервний виробничий цикл у вигляді відведення, акумуляції у ставку-накопичувачі та транзиту із подальшим скиданням у річку зворотних надлишків шахтних вод від господарської діяльності гірничорудних підприємств підземного Кривбасу в передбачений період на підставі індивідуального регламенту. Така діяльність Державного підприємства не викликає необхідності отримання дозволу на спеціальне водокористування за умови отримання цього дозволу гірничорудними підприємствами, за результатами господарської діяльності яких утворюються ці шахтні води.

15. Також підставою для відкриття касаційного провадження стало неврахування судами висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 16.06.2021 у справі №826/4704/16, від 09.06.2021 у справі №815/546/17, від 05.02.2021 у справі №160/4347/19, від 23.12.2020 у справі №815/132/17.

Так, предметом спору у перелічених справах були приписи контролюючих органів, винесені за результатами проведення перевірки також з приводу природоохоронного законодавства.

16. Згідно з частиною восьмою статті 7 Закону № 877-V припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

17. Процедура проведення перевірок з питань здійснення державного контролю у сфері охорони навколишнього середовища та оформлення їх результатів передбачена Порядком організації та проведення перевірок суб`єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, затвердженим наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10.09.2008 № 464 (далі також - Порядок, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

18. Згідно з пунктом 4.23 цього Порядку встановлено, що на підставі акта, який складено за результатами перевірки, протягом п`яти днів з дня її завершення, у разі виявлення порушень вимог природоохоронного законодавства складається припис про усунення порушень вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

19. Відповідно до пункту 4.26 Порядку строк виконання припису встановлює державний інспектор залежно від виявлених порушень природоохоронного законодавства, але не більше ніж 6 місяців. У разі неможливості виконання приписів у встановлені в них строки суб`єкт господарювання, що перевірявся, може звернутись до органу Держекоінспекції для їх продовження з обґрунтуванням та підтверджуючими документами, оформленими належним чином.

20. У постановах від 16.06.2021 у справі №826/4704/16 та від 23.12.2020 у справі №815/132/17 Верховний Суд зазначив, що системний аналіз наведених положень норм чинного законодавства дає змогу дійти висновку, що припис органу державного нагляду (контролю) - Державної екологічної інспекції України - виноситься лише у випадку виявлення під час перевірки порушень вимог природоохоронного законодавства та повинен містити вимогу щодо усунення цих порушень в термін, що не повинен перевищувати строк шість місяців.

21. Відповідно до частини дев`ятої статті 4 Закону № 877-V невиконання приписів, розпоряджень та інших розпорядчих документів органу державного нагляду (контролю) тягне за собою застосування штрафних санкцій до суб`єкта господарювання згідно із законом.

22. Отже, наведені правові норми свідчать про те, що припис органу державного нагляду (контролю) є розпорядчим документом, в якому, з урахуванням характеру спірних правовідносин, мають бути наведені конкретні порушення суб`єктом господарювання норм законодавства про охорону навколишнього природного середовища, які вже мали місце на момент проведення перевірки, та встановлені строки усунення цих порушень, оскільки метою видання приписів є саме усунення таких виявлених порушень.

23. Така спрямованість припису на усунення виявлених перевіркою порушень у встановлені органом державного нагляду (контролю) строки узгоджується і з положеннями абзацу 4 частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», згідно з якими підставами для здійснення позапланових заходів є: перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Таким чином, до припису можуть включатися виключно вимоги, направлені на усунення виявлених у ході перевірки порушень.

24. Зокрема у постанові Верховного Суду від 28.07.2021 у справі № 160/4347/19 Верховний Суд наголошує, що можливість усунення виявлених порушень безпосередньо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

25. Вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна бути здійснена у письмовій формі, сформована внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції (завдань і функцій відповідно до законодавства), містити чіткі, конкретні і зрозумілі приписи на адресу підконтрольного суб`єкта (об`єкта контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім. Зобов`язання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначені висновки відповідають висновкам Верховного Суду, які були неодноразово викладені, зокрема, у постановах від 05.03.2020 у справі №640/467/19, від 23.04.2020 у справі №160/5735/19 та від 11.06.2020 в справі №160/6502/19, від 26.11.2020 у справі №160/11367/19.

26. Пунктом 5 припису зобов`язано позивача забезпечити ведення державного обліку водокористування та подання в установленому порядку Звіту про використання води за формою № 2ТП-водгосп (річна) - термін виконання 31.01.2020 (пункт 7 статті 44 Водного кодексу України, пункти 1.3 та 1.4 Порядку ведення державного обліку водокористування, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 16.03.2015 № 78, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 03.04.2015 за № 382/26827).

Згідно п. 7 статті 44 ВК України водокористувачі зобов`язані здійснювати засобами вимірювальної техніки, у тому числі автоматизованими, облік забору та використання вод, контроль за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об`єктів у контрольних створах, а також подавати відповідним органам звіти в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законодавчими актами.

Згідно п. 1.3 Порядку ведення державного обліку водокористування, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України 16 березня 2015 року № 78, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03 квітня 2015 року за № 382/26827 (далі - Порядок № 78), державний облік водокористування здійснюється шляхом подання водокористувачами звітів про використання води за формою N 2ТП-водгосп (річна).

У п. 1.5. Порядку № 78 ведення державного обліку водокористування визначено, що під час державного обліку водокористування систематизуються дані про водокористувачів, які здійснюють діяльність, пов`язану із забором та/або використанням води, скиданням зворотних (стічних) вод та забруднюючих речовин, та:

здійснюють забір води із поверхневих та підземних водних об`єктів в обсязі від 20 метрів кубічних води на добу;

забирають воду з водопровідних мереж або інших систем водопостачання в обсязі від 20 метрів кубічних води на добу (у середньому протягом календарного року) і передають зворотні (стічні) води до систем водовідведення;

забирають воду для зрошення в обсязі від 20 метрів кубічних води на добу (у середньому протягом зрошувального періоду);

мають сезонний режим роботи та забирають воду в обсязі від 20 метрів кубічних води на добу (у середньому протягом періоду його роботи у межах календарного року);

мають оборотні системи водопостачання загальною потужністю 1000 метрів кубічних води на добу і більше незалежно від кількості забраної (отриманої) води;

використовують воду для виробництва напоїв незалежно від кількості води; здійснюють скид (незалежно від об`єму) зворотних (стічних) вод безпосередньо у водні

об`єкти та підземні горизонти;

віднесені до галузі гідроенергетики;

користуються водними об`єктами для рибогосподарських потреб (крім суден флоту рибної промисловості).

Проте ДП «Кривбасшахтозакриття» не здійснює жодного із перелічених у п. 1.5. Порядку № 78 видів діяльності.

Таким чином, пункт 5 Припису не спрямований на усунення встановленого порушення, оскільки у позивача відсутній на те нормативно визначений обов`язок.

27. Пунктом 7 припису зобов`язано підприємство погодити в установленому порядку з Дніпропетровською обласною державною адміністрацією місця та періодичності відбору проб і переліку контрольованих показників - термін виконання 31.01.2020 (пункт 22 Правил охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.1995 №465 (із змінами).

Постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 1999 р. №465 затверджено Правила охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами (далі - Правила №465), які спрямовані на попередження та усунення забруднення поверхневих водних об`єктів (далі - водні об`єкти), відтворення водних ресурсів і забезпечення безпечних умов водокористування.

Правила обов`язкові для виконання всіма підприємствами, установами, організаціями та громадянами - суб`єктами підприємницької діяльності, діяльність яких щодо скидання зворотних вод у водні об`єкти впливає або може вплинути на стан поверхневих вод (далі - водокористувачі).

Відповідно до пункту 2 Правил №465 вода зворотна - вода, що повертається за допомогою технічних споруд і засобів з господарської ланки кругообігу води в його природні ланки у вигляді стічної, шахтної, кар`єрної чи дренажної води.

Випускання зворотних вод - відвід зворотних вод у водні об`єкти.

Згідно пункту 22 Правил №465 місця та періодичність відбору проб, перелік контрольованих показників встановлюються водокористувачами за погодженням з Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими держадміністраціями.

Як встановлено судом, погодження місць та періодичності відбору проб і переліку контрольованих показників з Дніпропетровською обласною державною адміністрацією повинно відбуватися в установленому порядку, процедура та складові якого відповідачем у приписі конкретно не вказані. Такий процес є вочевидь двостороннім, вимагає від обох сторін правовідносин вчинення узгоджених дій, спрямованих на таке погодження, в тому числі щодо попереднього розроблення позивачем відповідної документації для подальшого подання з метою погодження із суб`єктом владних повноважень. Водночас спірний припис вимагає формального погодження місць та періодичності відбору проб і переліку контрольованих показників з Дніпропетровською обласною державною адміністрацією без врахування необхідності певних попередніх дій від позивача. Колегія суддів вважає такий підхід контролюючого органу до проведення перевірки поверхневим та без використання належного обсягу наданих повноважень щодо встановлення конкретного варіанту дій з боку позивача, що як наслідок, не містить комплексного висновку про необхідність у формуванні вимоги припису на усунення конкретних порушень вимог законодавства.

Отже колегія суддів не погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про відсутність достатніх підстав для скасування даного пункту Припису.

Таким чином, пункт 7 Припису не спрямований на усунення порушення позивачем одноособово, оскільки фактично передбачає двосторонню співпрацю та участь у процесі погодження суб`єкта владних повноважень.

28. Пунктом 10 припису зобов`язано дотримуватися визначених Регламентом скиду надлишків зворотних вод гірничорудних підприємств Кривбасу періодичності відбору проб зворотних вод на скиді зі ставка-накопичувача балки Свистунова та у тимчасових контрольних створах на р. Інгулець та проведення їх аналізу - термін виконання 02.01.2020 (пункт 7 статті 44 Водного кодексу України, Розділ 12 Регламенту скиду надлишків зворотних вод гірничорудних підприємств Кривбасу у міжвегетаційний період 2018-2019 p.p.).

Розпорядженням Кабінету Міністрів України «Про скидання надлишків зворотних вод у р. Інгулець» від 27 грудня 2018 р. № 1096-р передбачено, що з метою запобігання виникненню аварійної ситуації на гідротехнічних спорудах Криворізького басейну дозволено до 1 березня 2019 р. скидання із ставка - накопичувача надлишків зворотних вод у р. Інгулець згідно з індивідуальним регламентом періодичного скидання надлишків зворотних вод гірничорудних підприємств Кривбасу в міжвегетаційний період 2018-2019 років.

Виконання вимог Індивідуального регламенту періодичного скидання надлишків зворотних вод гірничорудних підприємств Кривбасу у міжвегетаційний період 2018-2019 згідно розпорядження КМУ від 27 грудня 2018 р. № 1096-р закінчено 28 лютого 2019 року, а перевірка проводилась у грудні 2019 року, отже на момент перевірки вищевказаний Індивідуальний регламент вичерпав дію шляхом його виконання.

Рішенням Конституційного Суду України від 16 квітня 2009 року № 7-рп/2009 визначено, що ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб`єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію. Ненормативні правові акти є актами одноразового застосування, вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені після їх виконання.

Отже, вимога пункту 10 Припису не містить чітко визначеного суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити ДП «Кривбасшахтозакриття» для усунення порушень.

29. Пунктом 11 припису зобов`язано позивача вжити заходи щодо облаштування мережі спостережувальних свердловин навколо шламосховища, розташованого в Саксаганському районі м. Кривий Ріг, у якому акумулюються шахтні води від шахти «Гігант» та ШЕУ ПАТ «АРСЕЛОРМІТТАЛ КРИВИЙ РІГ» перед їх перекачуванням до ставка накопичувача балки Свистунова - термін виконання 31.12.2020 (стаття 105 Водного кодексу України);

Відповідно до ч.1 ст.105 Водного кодексу України підприємства, установи і організації, діяльність яких може негативно впливати на стан підземних вод, особливо ті, які експлуатують накопичувачі промислових, побутових і сільськогосподарських стоків чи відходів, повинні здійснювати заходи щодо попередження забруднення підземних вод, а також обладнувати локальні мережі спостережувальних свердловин для контролю за якісним станом цих вод.

Норма вищевказаної статті пов`язує вимогу до такого облаштування свердловин із процесом експлуатації накопичувача стоків, що виникає внаслідок роботи гірничорудного підприємства, та не може розповсюджуватись на діяльність шахти, що підлягає ліквідації.

Водночас шламосховище ЦЗФ шахти «Гігант» з 1998 року не використовується за призначенням у зв`язку з зупинкою шахти та її консервацією і підлягає ліквідації. При цьому у 2 розділі «Гірничотехнічна рекультивація шламосховища» Робочого проекту «Ліквідація шахти «Гігант» визначено, що у зв`язку із ліквідацією шахти «Гігант» передбачена рекультивація шламосховища ЦЗФ шахти «Гігант», яка повинна здійснюватися за рахунок обласного та місцевого бюджетів, які в свою чергу не фінансуються.

Крім того, виконання вказаних вимог припису (в частини щодо акумуляції вод від ШЕУ ПАТ «АРСЕЛОРМІТТАЛ КРИВИЙ РІГ») також нерозривно пов`язане із фінансуванням за рахунок бюджетних коштів необхідного обсягу будівельних робіт на об`єкті, що не залежить власне від позивача.

Таким чином, пункт 11 Припису не містить конкретних порушень з боку ДП «Кривбасшахтозакриття» норм законодавства, а вимоги норми статті 105 Водного кодексу України розповсюджуються на свердловини, які експлуатують, або власники яких відсутні, з подальшим прийняттям рішень щодо їх використання. У розглядуваному випадку існує рішення органу виконавчої влади щодо ліквідації шахти, при цьому законодавством не передбачено облаштування свердловин на об`єкті, який підлягає ліквідації.

Отже, у пункті 11 Припису не наведене конкретне порушення суб`єктом господарювання норми законодавства, а судом апеляційної інстанції під час розгляду справи не враховано постанову Верховного Суду від 09 червня 2021 року у справі № 815/546/17.

30. Пунктом 12 припису зобов`язано забезпечити здійснення заходів робочого проекту «Ліквідація шахти «Гігант», зокрема закінчення будівництва ставків-відстійників ємністю 30 тис. м3 для акумуляції зворотних (шахтних) вод, будівництво водовідвідної канави, виведення шахтних вод, осушення та рекультивацію шламосховища ЦЗФ шахти «Гігант» - термін виконання 31.12.2020 (стаття 44 Водного кодексу України, пункт 5.1 Плану заходів щодо поетапного зменшення обсягів скидання надлишків зворотних вод у р. Інгулець, поліпшення якості води у басейні зазначеної річки, Карачунівському водосховищі, водозаборі Інгулецької зрошувальної системи до 2025 року, затвердженого спільним наказом Мінекономрозвитку та Мінприроди від 08.11.2017 № 1622/405);

Стаття 44 Водного кодексу України визначає зміст обов`язків водокористувачів.

Пунктом 5.1 Плану заходів щодо поетапного зменшення обсягів скидання надлишків зворотних вод у р. Інгулець, поліпшення якості води у басейні зазначеної річки, Карачунівському водосховищі, водозаборі Інгулецької зрошувальної системи до 2025 року, затвердженого спільним наказом Мінекономрозвитку та Мінприроди від 08.11.2017 № 1622/405 на ДП «Кривбасшахтозакритгя» та Дніпропетровську облдержадміністрацію покладено завершення виконання заходів робочого проекту «Ліквідація шахти «Гігант», зокрема закінчення будівництва ставків - відстійників ємністю 30 тис. м3 для акумуляції зворотних (шахтних) вод, будівництво водовідвідної канави, виведення шахтних вод, осушення та рекультивацію шламосховища шахти «Гігант» (строк виконання робіт 2018-2020 роки) за рахунок коштів місцевих бюджетів.

Враховуючи, що протягом 2015-2019 років фінансування робіт за робочими проектами, як з державного, так і обласного бюджетів не здійснювалось, відповідно виконання вищезазначених заходів робочого проекту на теперішній час не вбачається можливим з підстав, не залежних від ДП «Кривбасшахтозакриття».

Отже, виконання пункту 12 припису можливе лише в разі фінансування за рахунок бюджетних коштів робіт із закінчення заходів робочого проекту, в тому числі щодо будівництва ставків-відстійників. При цьому у вказаному пункті не визначено суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), які слід вжити ДП «Кривбасшахтозакриття» для усунення порушення.

V. ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ

31. Відтак пункти 3, 5, 7, 10, 11, 12 Припису Державної екологічної інспекції України від 18.12.2019 №2/4-7 підлягають скасуванню, оскільки до припису можуть включатися виключно вимоги, направлені на усунення виявлених у ході перевірки порушень, а не дії на майбутнє щодо дотримання норм та приписів природоохоронного законодавства. Також можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити позивачу для усунення порушень, що не наведено відповідачем.

32. Відповідно до ст. 351 КАС України суд скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює нове рішення у відповідній частині або змінює його, якщо таке судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права або порушенням норм процесуального права.

На підставі викладеного колегія суддів дійшла висновку, що судові рішення підлягають скасуванню в оскаржуваній частині з ухваленням нового про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 6 ст. 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Частиною 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже судовий збір, сплачений за подання позовної заяви, апеляційної та касаційної скарги підлягає стягненню з відповідача на користь позивача в сумі 8503,55 грн.

Керуючись ст.ст. 345, 349, 351, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Державного підприємства "Кривбасшахтозакриття" задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду 20.10.2020 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду 25.03.2021 в частині відмови у задоволенні позову скасувати.

Ухвалити в цій частині нове рішення.

Визнати протиправними та скасувати пункти 3, 5, 7, 10, 11, 12 Припису Державної екологічної інспекції України від 18.12.2019 №2/4-7.

В решті рішення залишити без змін.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції України (01042, м. Київ, Новопечерський пров. 3, корпус 2, ) на користь Державного підприємства "Кривбасшахтозакриття" (50000, м. Кривий Ріг, пр. Поштовий, 40, ) судовий збір у розмірі 8503,55 грн.

Постанова є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий А.Ю. Бучик

Судді А.І. Рибачук

С.Г. Стеценко