Справа № 320/915/22
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2022-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 листопада 2022 року справа № 320/915/22

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Кудінової В.О., розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Міні-Агро-Тех" до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії,

за участю:

представника позивача - Старчика А.А.,

представника відповідача - Іващенка А.І.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Міні-Агро-Тех" з позовом до Головного управління ДПС у Київській області (відокремлений підрозділ), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 25.08.2021 №73305, прийняте Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Київській області;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Міні-Агро-Тех" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуване рішення є протиправним, а внесення позивача до переліку ризикових платників на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку перешкоджає його господарській діяльності, оскільки є підставою для автоматичного зупинення реєстрації в ЄРПН всіх складених позивачем ПН/РК. Позивач стверджує, що в Рішеннях відповідача від 02.06.2021 № 48918, від 22.06.2021 № 53668, від 20.07.2021 № 62603, від 05.08.2021 № 68193 та від 25.08.2021 № 73305 не вказано, яка саме податкова інформація стала підставою для віднесення ТОВ «Міні-Агро-Тех» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. На думку позивача, ТОВ «Міні-Агро-Тех» не відповідає жодному критерію ризиковості платника податку на додану вартість, що зазначені в додатку 1 до Порядку № 1165. Господарські операції ТОВ «МІНІ-АГРО-ТЕХ» також не відповідають жодному із критеріїв ризиковості здійснення операцій, зазначених у додатку 3 до Порядку № 1165. Тому рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 25.08.2021 № 73305, прийняте Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Київській області, на думку позивача, вочевидь не відповідає вимогам статті 19 Конституції України та статті 21 ПК України і підлягає скасуванню.

На переконання позивача, у відповідача були відсутні законні та достатні підстави для включення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку та прийняття оскаржуваного рішення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 31.01.2022 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. Призначено судове засідання на 24.02.2022.

23.02.2022 відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому він позову не визнає, у задоволенні позову просить відмовити у повному обсязі. У відзиві відповідач зазначає, що за результатами аналізу зареєстрованих податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН, встановлено, що ТОВ «Міні-Агро-Тех» придбано товари у контрагентів постачальників ТОВ «ТМТ Агро», ТОВ «Мітлікс», ПП «Бактріана» та реалізовано контрагентам покупцям ТОВ «ТМТ Агро», ФГ «Агро Промінь», ФГ «Агролюкс-Пліс», які знаходяться у переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, що свідчить про ймовірність здійснення ризикових операцій.

Відповідач стверджує, що віднесення позивача до платників, які відповідають критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань органів ДПС, тобто є лише діяльність контролюючого органу з виконанням своїх повноважень, яка сама по собі не створює для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжує для нього обов`язкових юридичних наслідків. Включення суб`єктом владних повноважень до бази даних певної інформації не створює жодних перешкод для діяльності платника податку.

Вважає, що рішення Комісії по віднесенню платника податків до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості та дії контролюючого органу щодо внесення до інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) не породжують правових наслідків для позивача та не порушують його прав, оскільки розміщена у цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.

При цьому, на думку відповідача, позовна вимога щодо виключення платника податків із переліку ризикових на думку відповідача, є неправомірною, так як суд в даному випадку перебирає функцію органу ДПС щодо збирання, опрацювання та контролю за своєчасністю та достовірністю сплати коштів до бюджету.

24.02.2022 судове засідання знято з розгляду у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022, а також згідно з рекомендаціями рішення Ради Суддів України від 24.02.2022 "Щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах припинення повноважень ВРП та воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації". Призначено наступне судове засідання на 12.07.2022.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.07.2022 судове засідання відкладено у зв`язку зі клопотанням представника позивача на 18.08.2022.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.08.2022 судове засідання відкладено у зв`язку з необхідністю витребування нових доказів від сторін на 06.09.2022.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.09.2022 судове засідання відкладено у зв`язку з необхідністю витребування нових доказів від сторін на 13.09.2022.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.09.2022 судове засідання відкладено у зв`язку із клопотанням представника відповідача на 15.09.2022.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.09.2022 по справі оголошено перерву до 29.09.2022.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.09.2022 судове засідання відкладено у зв`язку із клопотанням представника позивача на 12.10.2022.

12.10.2022 судове засідання знято з розгляду у зв`язку із оголошенням в місті Києві повітряної тривоги. Призначено наступне судове засідання на 01.11.2022.

У судове засідання 01.11.2022 з`явились представники позивача та відповідача.

У судовому засіданні 01.11.2022 представник позивача позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити позов у повному обсязі.

У судовому засіданні 01.11.2022 представник відповідача просив у задоволенні позову відмовити повністю.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Міні-Агро-Тех» (ідентифікаційний код 41912349, місцезнаходження: 08120, Київська обл., Києво-Святошинський район, село Бузова, вул. Садовського, буд. 2) зареєстроване як юридична особа 05.02.2018, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, та має статус платника податку на додану вартість.

Видами діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «Міні-Агро-Тех» є: 46.61 Оптова торгівля сільськогосподарськими машинами й устаткуванням (основний).

Товариство з обмеженою відповідальністю «Міні-Агро-Тех», індивідуальний податковий номер 33, є платником податку на додану вартість з 01.01.2019, про що свідчить витяг №668 від 23.09.2020 з реєстру платників податку на додану вартість.

Судом встановлено, що 23.03.2021 Головним управлінням ДПС у Київській області винесено наказ №488-п «Про проведення відповідно до пп.78.1.8 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Міні-Агро-Тех»» щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за січень 2021 року від`ємного значення податку на додану вартість.

Підставою для винесення наказу від 23.03.2021 №488-п «Про проведення відповідно до пп.78.1.8 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Міні-Агро-Тех» слугувало повідомлення Служби безпеки України від 24.02.2021 №8/1/2-2480 щодо можливого порушення вимог податкового законодавства з боку службових осіб ТОВ «Міні-Агро-Тех ().

02.04.2021 працівниками управління податкового аудиту ГУ ДПС у Київській області було здійснено виїзд за податковою адресою ТОВ «Міні-Агро-Тех» (08131, Київська область, с. Софіївська Борщагівка, вул. Пушкіна, буд. 24-Ж) з метою вручення копії наказу від 23.03.2021 №488-п та ознайомлення з направленнями від 02.04.2021 №2017 та №2018 на проведення документальної позапланової виїзної перевірки щодо дотримання податкового законодавства позивачем при декларуванні за січень 20221 року від`ємного значення податку на додану вартість.

При виїзді за податковою адресою позивача працівниками управління податкового аудиту ГУ ДПС у Київській області встановлено відсутність посадових осіб ТОВ «Міні-Агро-Тех», про що складено відповідний акт від 02.04.2021 №341/10-36-07-16/41912349.

У зв`язку із відсутністю посадових осіб ТОВ «Міні-Агро-Тех» за податковою адресою, у доповідній записці Управління податкового аудиту ГУ ДПС у Київській області ДПС України від 05.04.2021 №2549/10-36-07-16 висловлено пропозиції розглянути питання щодо відповідності ТОВ «Міні-Агро-Тех» () п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку згідно з Додатком 1 до Порядку зупинення та відповідно включення до Журналу ризикових платників, що вбачається із доповідної записки Управління податкового аудиту ГУ ДПС у Київській області ДПС України від 05.04.2021 №2549/10-36-07-16.

30.04.2021 Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Київській області прийнято рішення від 30.04.2021 № 39388 про відповідність ТОВ «Міні-Агро-Тех» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість. У вказаному рішенні підставою для віднесення позивача до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість слугувало встановлення наявності ризикових операцій.

Відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165 (далі Порядок № 1165) ТОВ «Міні-Агро-Тех» підготувало та надало Комісії пояснення від 21.05.2021 № 86 з документами, що підтверджують невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості.

За результатами перегляду Рішення від 30.04.2021 № 39388, з урахуванням отриманих від ТОВ «Міні-Агро-Тех» інформації та копій відповідних документів, Комісією прийнято рішення від 02.06.2021 № 48918 про відповідність платника податку на додану вартість пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість. У вказаному рішенні від 02.06.2021 № 48918 підставою відповідності платника податку пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість зазначено: «Залишити по п. 8 «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань та функцій».

ТОВ «Міні-Агро-Тех» надало Комісії пояснення від 10.06.2021 № 114 з документами, що підтверджують невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості.

За результатами перегляду Рішення від 02.06.2021 № 48918 Комісією з урахуванням отриманих від ТОВ «Міні-Агро-Тех» інформації та копій відповідних документів прийнято рішення від 22.06.2021 № 53668 про відповідність платника податку на додану вартість пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість. У Рішенні від 22.06.2021 № 53668 підставою відповідності платника податку пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість зазначено: «Залишити по п. 8 «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань та функцій».

ТОВ «Міні-Агро-Тех» надало Комісії пояснення від 09.07.2021 № 126 з документами, що підтверджують невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості.

За результатами перегляду Рішення від 22.06.2021 № 53668 Комісією з урахуванням отриманих від ТОВ «Міні-Агро-Тех» інформації та копій відповідних документів прийнято рішення від 20.07.2021 № 62603 про відповідність платника податку на додану вартість пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість. У Рішенні від 20.07.2021 № 62603 підставою відповідності платника податку пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість зазначено: «Залишити по п. 8 «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань та функцій».

ТОВ «Міні-Агро-Тех» надало Комісії пояснення від 27.07.2021 № 134 з документами, що підтверджують невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості.

За результатами перегляду Рішення від 20.07.2021 № 62603 Комісією з урахуванням отриманих від ТОВ «Міні-Агро-Тех» інформації та копій відповідних документів прийнято рішення від 05.08.2021 № 68193 про відповідність платника податку на додану вартість пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість. У Рішенні від 05.08.2021 № 68193 підставою відповідності платника податку пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість зазначено: «Залишити по п. 8 «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань та функцій».

ТОВ «Міні-Агро-Тех» надало Комісії пояснення від 16.08.2021 № 134 з документами, що підтверджують невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості.

За результатами перегляду Рішення від 16.08.2021 № 134 Комісією з урахуванням отриманих від ТОВ «Міні-Агро-Тех» інформації та копій відповідних документів прийнято рішення від 25.08.2021 № 73305 про відповідність платника податку на додану вартість пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість. У рішенні від 25.08.2021 № 73305 підставою відповідності платника податку пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість зазначено: «Залишити по п. 8 «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань та функцій».

Вважаючи протиправним рішення відповідача від 25.08.2021 №73305, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02 грудня 2010 р. №2755-VI.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Згідно з п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, яка набрала чинності 01.02.2020, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).

Порядок №1165 визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п. 2 Порядку 1165, автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а" або "б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а" або "б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з п. 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Порядком визначається процедура винесення комісією ДПС рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 6 Порядку), Критерії ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1 до Порядку), Критерії ризиковості здійснення операцій (додаток 3 до Порядку).

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Додатками №1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема:

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

При цьому, Додатком №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле "податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)".

Судом із наявних у справі доказів встановлено, що контролюючим органом віднесено позивача до переліку ризикових платників податків на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку відповідно до Порядку №1165, однак, оскаржуване рішення не містить мотивів та підстав віднесення підприємства позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку за будь-якою ознакою.

Так, відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (Додаток 1 до Порядку №1165), передбачено, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Для вирішення спору судом враховано висновки Верховного Суду у постанові від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 у подібних правовідносинах, відповідно до яких при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання характеру цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Так, у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: - у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, або - з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від..р. №-.

При цьому, в оскаржуваному рішенні контролюючий орган не вказав, на підставі чого було прийнято таке рішення - в рядку "Податкова інформація" не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Натомість контролюючим органом в якості підстави відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку зазначено: "п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків", а в обов`язковому для заповнення полі "Податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)" зазначено таке: "встановлено наявність ризикових операцій".

Отже, оспорюване рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податку відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, що узгоджується з правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постанові від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20.

Поряд із тим, на підтвердження своїх тверджень відповідачем надано до суду копію доповідної записки Управління податкового аудиту ГУ ДПС у Київській області від 05.04.2021 №2549/10-36-07-16, яка використовувалась при прийнятті рішення про віднесення позивача до ризикових платників.

Так, із доповідної записки Управління податкового аудиту ГУ ДПС у Київській області від 05.04.2021 №2549/10-36-07-16 вбачається, що працівниками управління податкового аудиту ГУ ДПС у Київській області було здійснено виїзд на податкову адресу ТОВ «Міні-Агро-Тех» (08131, Київська область, с. Софіївська Борщагівка, вул. Пушкіна, буд. 24-Ж) з метою вручення копії Наказу від 23.03.2021 №488-п, ознайомлення з направленнями від 02.04.2021 №2017 та №2018, на проведення документальної позапланової виїзної перевірки щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за січень 2021 року від`ємного значення з податку на додану вартість. При виїзді за податковою адресою встановлено відсутність посадових осіб ТОВ «Міні-Агро-Тех», про що складено відповідний акт від 02.04.2021 №341/10-36-07-16/41912349 та узагальнену податкову інформацію за січень 2021 року. Висловлено пропозиції розглянути питання щодо відповідності ТОВ «Міні-Агро-Тех» () п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку згідно з Додатком 1 до Порядку зупинення та відповідно включення до Журналу ризикових платників.

Також, аналізуючи надані суду витяги з протоколів від 30.04.2021 №199, від 02.06.2021 №253, від 22.06.2021 №288, від 20.07.2021 №331 від 05.08.2021 та від 25.08.2021 №393 засідання Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних щодо платників податків, які перебувають на обліку в Головному управлінні ДПС у Київській області, суд зазначає, що до порядку денного на засіданні комісії згідно протоколу засідання від 30.04.2021 було включено питання «Розгляд питання про відповідність/невідповідність критеріям ризиковості платника податку згідно з Додатком 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, та прийняття рішення про включення до журналу ризикових платників ТОВ «Міні-Агро-Тех» (41912349)», а в наступних протоколах від 02.06.2021 №253, від 22.06.2021 №288, від 20.07.2021 №331, від 05.08.2021 та від 25.08.2021 №393 включено питання: "Розгляд поданих повідомлень про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку (в електронній формі засобами електронного зв`язку) від платників платків, що відповідають критеріям ризиковості платника податку згідно з Додатком 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, та прийняття рішення щодо відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку ТОВ «Міні-Агро-Тех» (41912349)».

Як зазначено у витягу з протоколу від 30.04.2021 №199:

- у ході засідання Комісії слухали: Члена комісії, без зазначення конкретного прізвища члена Комісії, який доповів щодо надходження доповідної записки від 05.04.2021 №2549/10-36-07-16 від управління податкового аудиту з пропозицією розглянути питання щодо відповідності ТОВ «Міні-Агро-Тех» (41912349)» п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку згідно з Додатком 1 до Порядку зупинення та відповідно включення до Журналу ризикових платників;

- під час засідання ухвалили: прийнято рішення щодо відповідності ТОВ «Міні-Агро-Тех» (41912349)» п. 8 Критеріїв ризиковості платника. Вирішено направити зазначені СГ на відпрацювання до територіальних відділів ГУ ДПС у Київській області для проведення аналізу з направленням платникам запитів про надання пояснень та копій документів, у тому числі на ГУ ДФС у Київській області для здійснення оперативних заходів та опитування керівника щодо причетності до господарської діяльності.

У витягах з протоколів від 02.06.2021 №253, від 22.06.2021 №288, від 20.07.2021 №331, від 05.08.2021 та від 25.08.2021 №393 зазначено:

- у ході засідання Комісії слухали: Члена комісії, без зазначення конкретного прізвища члена Комісії, яким повідомлено, що членам Комісії направлено службову записку щодо платників, які виносяться на розгляд Комісії для ознайомлення, надання зауважень/пропозицій. Крім того, інформація розміщена на спільному інформаційному ресурсі. Слухали члена комісії, який доповів щодо надходження повідомлення від ТОВ «Міні-Агро-Тех» стосовно невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку. ТОВ «Міні-Агро-Тех» (41912349) внесено 30.04.2021 до журналу ризикових платників, як таке, що відповідає п. 8 Критеріїв «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування»;

- під час засідання ухвалили: прийнято рішення про відповідність ТОВ «Міні-Агро-Тех» (41912349)» критеріям ризиковості платника податку згідно з Додатком 1 до Порядку зупинення та залишити у переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Суд акцентує увагу на тому, що посилання на будь-яку іншу інформацію, на підставі якої комісією ухвалене таке рішення, надані витяги з протоколів від 30.04.2021 №199, від 02.06.2021 №253, від 22.06.2021 №288, від 20.07.2021 №331, від 05.08.2021 та від 25.08.2021 №393 засідання Комісії не містить. Із вказаних витягів з протоколів від 30.04.2021 №199, від 02.06.2021 №253, від 22.06.2021 №288, від 20.07.2021 №331, від 05.08.2021 та від 25.08.2021 №393 засідання не можливо з`ясувати, на підставі якої саме інформації (доповідна/службова записка від структурних підрозділів ГУ ДПС у Київській області, ДПС України, правоохоронних органів щодо можливого ризику порушення норм податкового законодавства) Комісією було прийнято, зокрема оскаржуване рішення від 25.08.2021 №73305 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Міні-Агро-Тех" критеріям ризиковості платника на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Інших доказів, окрім доповідної записки Управління податкового аудиту ГУ ДПС у Київській області ДПС України від 05.04.2021 №2549/10-36-07-16 про відсутність посадових осіб ТОВ «Міні-Агро-Тех» за податковою адресою 02.04.2021 та витягів з протоколів від 30.04.2021 №199, від 02.06.2021 №253, від 22.06.2021 №288, від 20.07.2021 №331, від 05.08.2021 та від 25.08.2021 №393 засідання Комісії, відповідачем під час судового розгляду справи не надано.

Суд зазначає, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази на підтвердження цієї інформації.

Принцип офіційного з`ясування всіх обставин справи, закріплений ч. 4 ст. 9 КАС України, зобов`язує суди вживати заходи для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі шляхом виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Застосуванню норм матеріального права передує встановлення обставин у справі, підтвердження їх відповідними доказами.

Тобто, застосування судом норм матеріального права повинно вирішити спір, який виник між сторонами у конкретних правовідносинах, які мають бути встановлені судами на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі.

Принцип офіційності, зокрема, виявляється у тому, що суд визначає обставини, які необхідно встановити для вирішення спору; з`ясовує якими доказами сторони можуть обґрунтовувати свої доводи чи заперечення щодо цих обставин; а у разі необхідності суд повинен запропонувати особам, які беруть участь у справі, доповнити чи пояснити певні обставини, а також надати суду додаткові докази.

При цьому суд зазначає, що ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 31.01.2022 про відкриття провадження в адміністративній справі були витребувані від відповідача:

- докази створення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; її склад станом на 02.06.2021, 22.06.2021, 20.07.2021, 05.08.2021, 25.08.2021;

- копії протоколів засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 02.06.2021, 22.06.2021, 20.07.2021, 05.08.2021, 25.08.2021, на яких розглядалось питання про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю "Міні-Агро-Тех" () критеріям ризиковості платника податку;

- копії рішень про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, прийнятих Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Київській області, якими визнано відповідність ТОВ "Міні-Агро-Тех" () критеріям ризиковості платника податку від 02.06.2021 №48918, від 22.06.2021 №53668, від 20.07.2021 №62603, від 05.08.2021 №68193, від 25.08.2021№73305,

- копії всіх документів та матеріалів, на підставі яких прийняті рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку ТОВ "Міні-Агро-Тех" () критеріям ризиковості платника податку від 02.06.2021 №48918, від 22.06.2021 №53668, від 20.07.2021 №62603, від 05.08.2021 №68193, від 25.08.2021№73305;

- докази направлення вказаних рішень про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку позивачу;

- всі матеріали, що стали підставою для прийняття рішень про відповідність платника податку ТОВ "Міні-Агро-Тех" () критеріям ризиковості платника податку;

- копію податкової інформації/податкових інформацій, яка/які стала/стали підставою для прийняття рішень про відповідність платника податку ТОВ "Міні-Агро-Тех" () критеріям ризиковості платника податку від 02.06.2021 №48918, від 22.06.2021 №53668, від 20.07.2021 №62603, від 05.08.2021 №68193, від 25.08.2021№73305;

- письмові пояснення про підстави не зазначення у графі Податкова інформація у рішеннях відповідача від 02.06.2021 №48918, від 22.06.2021 №53668, від 20.07.2021 №62603, від 05.08.2021 №68193, від 25.08.2021№73305 конкретного номеру та дати податкової інформації, органу, який її склав та повної назви такого документу.

Крім того, протокольними ухвалами суду неодноразово витребовувались від відповідача всі наявні документальні докази, які враховувались чи були предметом розгляду Комісією регіонального рівня, зокрема й службові/доповідні записки, податкова інформація.

Натомість відповідачем надані суду лише докази створення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме копії наказів ГУ ДПС у Київській області від 05.01.2021 №2, від 07.06.2021 №521, від 07.06.2021 №521, від 22.07.2021 №581 "Про створення комісії", доповідної записки Управління податкового аудиту ГУ ДПС у Київській області ДПС України від 05.04.2021 №2549/10-36-07-16, повідомлення Служби безпеки України від 24.02.2021 №8/1/2-2480 щодо можливого порушення вимог податкового законодавства з боку службових осіб ТОВ «Міні-АПгро-Тех (), наказу від 23.03.2021 №488-п «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Міні-Агро-Тех», направлення на проведення перевірки від 02.04.2022 №2017 та №2018, акту від 02.04.2021 №341/10-36-07-16/41912349 про відсутність посадових осіб ТОВ «Міні-Агро-Тех» та витяги з протоколів від 30.04.2021 №199, від 02.06.2021 №253, від 22.06.2021 №288, від 20.07.2021 №331, від 05.08.2021 та від 25.08.2021 №393 засідання Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних щодо платників податків, які перебувають на обліку в Головному управлінні ДПС у Київській області, та не надано копій всіх документів та матеріалів, на підставі яких прийняте оскаржуване рішення.

Згідно наказу ДФС України від 28.07.2015 №543 "Про забезпечення комплексного контролю податкових ризиків з ПДВ", вигодоформуючих суб`єкт ("податкова яма") - платник податку на додану вартість, який не відображає або відображає і не сплачує податкові зобов`язання з податку на додану вартість при відповідному декларуванні його контрагентом сум податкового кредиту без реальної господарської або іншої економічної діяльності за такими операціями та, як наслідок, формує податковий кредит з ознаками ризику.

За позицією податкового органу, викладеною у відзиві на позовну заяву, відповідач посилається на проведений аналіз наявних баз даних, у ході якого встановлено, що за результатами аналізу зареєстрованих податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН, встановлено, що ТОВ «Міні-Агро-Тех» придбано товари у контрагентів постачальників ТОВ «ТМТ Агро», ТОВ «Мітлікс», ПП «Бактріана» та реалізовано контрагентам покупцям ТОВ «ТМТ Агро», ФГ «Агро Промінь», ФГ «Агролюкс-Пліс», які знаходяться у переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, що свідчить про ймовірність здійснення ризикових операцій.

При цьому відповідач вказує, що джерелом отримання контролюючим органом податкової інформації слугують дані, що знаходяться в інформаційно-аналітичних ресурсах ДПС, Єдиному реєстрі податкових накладних та в інших джерелах інформації. Вищезазначеною податковою інформацією слугувала доведена на комісію доповідна записка від 05.04.2021 №2549/10-36-7-16 від управління податкового аудиту з пропозицією розглянути питання щодо відповідності ТОВ «Міні-Агро-Тех» (41912349) п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку згідно з Додатком 1 до Порядку зупинення та відповідно включення до Журналу ризикових платників.

В той же час будь-яких підтверджуючих доказів того, що зазначена у відзиві на позовну заяву податкова інформація щодо придбання ТОВ «Міні-Агро-Тех» товарів у контрагентів постачальників ТОВ «ТМТ Агро», ТОВ «Мітлікс», ПП «Бактріана» та реалізацію контрагентам покупцям ТОВ «ТМТ Агро», ФГ «Агро Промінь», ФГ «Агролюкс-Пліс», які знаходяться у переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, що стало підставою для відповідності Товариства з обмеженою відповідальністю "Міні-Агро-Тех» Критеріям ризиковості платника податку, суду не надано.

При цьому, посилання на доповідну записку від 05.04.2021 №2549/10-36-7-16 від управління податкового аудиту з пропозицією розглянути питання щодо відповідності ТОВ «Міні-Агро-Тех» (41912349) п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку згідно з Додатком 1 до Порядку зупинення та відповідно включення до Журналу ризикових платників, також суд вважає необґрунтованим, оскільки актом від 02.04.2021 №341/10-36-07-16/41912349 про відсутність посадових осіб ТОВ «Міні-Агро-Тех» будь-яких порушень позивачем податкового законодавства не зафіксовано.

А отже, суд критично ставиться до наведеної у відзиві на позовну заяву податкову інформацію, оскільки жодних доказів того, що саме ця податкова інформація стала підставою для прийняття оспорюваного рішення відповідачем не надано.

Вирішуючи спір, суд враховує, що згідно з п. 71.1 ст. 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Збір податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючим органом врегульовано ст. ст. 72, 73 ПК України.

Відповідно до ст. 74 ПК України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.

Підпунктом 20.1.45 п. 20.1 ст. 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, і необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

В свою чергу відповідач не надав до суду жодного доказу у підтвердження вказаних у відзиві тверджень, в тому числі не надав і доказів результату податкового аналізу/наявної податкової інформації щодо позивача та його контрагентів, з якого б вбачалось, що контрагенти позивача мають ознаки ймовірного "вигодоформуючого суб`єкту".

Тобто покладені в основу відзиву твердження відповідача щодо причин, які слугували підставами для прийняття оскаржуваного рішення, неможливо перевірити за наданими в обґрунтування цього доказами.

Крім того, відповідачем не надано доказів аналізу показників податкової звітності позивача, не надано доказів відповідності показників його господарської діяльності вказаним вище критеріям. Зазначена у відзиві податкова інформація про придбання ТОВ «Міні-Агро-Тех» товарів у контрагентів постачальників ТОВ «ТМТ Агро», ТОВ «Мітлікс», ПП «Бактріана» та реалізацію контрагентам покупцям ТОВ «ТМТ Агро», ФГ «Агро Промінь», ФГ «Агролюкс-Пліс», які знаходяться у переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, що як зазначає відповідач стала підставою для відповідності Товариства з обмеженою відповідальністю "Міні-Агро-Тех" Критеріям ризиковості платника податку, не доведена наявністю конкретно складеного документу у вигляді податкової інформації, службової або доповідної записки, або листа податкового органу, в якому відображено безпосередньо виклад обставин, їх аналіз та відповідні висновки. Відтак суд приходить до висновку, що будь-якого окремо сформованого документу, який слугував підставою для висновків комісії про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Міні-Агро-Тех» Критеріям ризиковості платника податку, контролюючим органом не створено, а зворотного відповідачем не доведено.

Натомість відповідачем здійснено спробу підмінити такий результат моніторингу та рішення комісії обґрунтуванням у відзиві на даний позов.

Однак суд критично оцінює викладені у відзиві доводи відповідача, оскільки, як зазначено вище, про те, що саме ці обставини слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення, не свідчить жоден офіційний документ контролюючого органу.

Відповідно до п. 65 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Булвес" АД проти Болгарії" від 22.01.2009. Суд вважає, що загальні інтереси спільноти полягають у підтриманні фінансової стабільності системи оподаткування ПДВ разом із її сукупністю нормам щодо нарахування ПДВ до сплати, податкових пільг, податкового кредиту та відшкодування ПДВ. Основними елементами підтримання такої стабільності слід визнати повне і своєчасне виконання усіма платниками ПДВ своїх зобов`язань щодо декларування та сплати ПДВ та, в кінцевому результаті, запобігання будь-яких видів шахрайських зловживань у вказаній системі. Щодо цього Суд визнав, що необхідно покладати край спробам зловживання у сфері оподаткування і що з метою попередження таких зловживань може бути розумним передбачати у національному законодавстві вимоги особливої обачливості для платників ПДВ.

У п. (b) "Порушення справедливого балансу між конкуруючими інтересами" Суд відзначив, що необхідно оцінити, чи заходи, вжиті зі сторони держави з метою підтримання фінансової стабільності системи оподаткування ПДВ і викорінення шахрайських зловживань в даній системі, були співрозмірними праву компанії-заявника на мирне користування своєю власністю.

В п. 38 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Інтерсплав" проти України" від 09.01.2007 Суд нагадав, що держави мають широкі межі самостійної оцінки у визначенні того, у чому полягає публічний інтерес, оскільки національний законодавчий орган, реалізуючи соціальну та економічну політику, має широке коло повноважень. Однак такі межі оцінювання не є абсолютними, і їх застосування підлягає перегляду органами Конвенції (див. рішення у справі "Lithgow and Others v. the United Kingdom" від 8 липня 1986 року, Серія А, N 102, стор. 50 - 51, п. п. 121 - 122). На думку Суду, коли державні органи володіють будь-якою інформацією про зловживання у системі відшкодування ПДВ, що здійснюються конкретною кампанією, вони можуть вжити відповідних заходів з метою запобігання або усунення таких зловживань.

Суд вважає, що в даному випадку контролюючим органом не доведено наявності підстав для віднесення підприємства до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Таким чином, не виклавши розшифрування податкової інформації, зокрема, не навівши конкретного переліку ризикових операцій з контрагентами, що були задіяні в таких операціях в спірному рішенні, як це передбачено пунктом 8 Порядку № 1165, відповідач фактично діяв без дотримання власної процедури.

Зазначені висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постановах від 16 грудня 2020 року у справі № 340/474/20 та від 05 січня 2021 року у справі № 640/10988/20.

Стосовно доводів відповідача про те, що оскаржуване рішення про визначення підприємства позивача таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, не створює для позивача жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжує для нього обов`язкових юридичних наслідків, суд зазначає наступне.

Приписами пп. 17.1.7 п. 17.1 ст. 17 ПК України платник податків має право оскаржувати в порядку, встановленому цим Кодексом, рішення, дії (бездіяльність) контролюючих органів (посадових осіб), у тому числі індивідуальну податкову консультацію, яка йому надана, а також узагальнюючу податкову консультацію. Отже, в силу прямих приписів підпункту 17.1.7 пункту 17.1 статті 17, пункту 56.1 статті 56 ПК України платник податків має право оскаржити до адміністративного суду будь-яке рішення, прийняте контролюючим органом, у тому числі рішення відповідної комісії головного управління ДПС в області, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС щодо встановлення ризиковості платника податків, позаяк жодним нормативно-правовим актом юрисдикція адміністративного суду на розгляд спорів між платниками та контролюючими органами щодо оскарження такого роду рішень не виключається.

При цьому, під час судового розгляду справи суд має встановити порушення прав платника внаслідок прийняття оскаржуваного рішення та перевірити, чи прийняте таке рішення з дотримання критеріїв, визначених ч. 2 ст. 2 КАС України.

Враховуючи, що п. 6 Порядку №1165 передбачено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у разі відповідності платника податків хоча б одному критерію ризиковості платника податку, суд дійшов висновку, що встановлення Комісією податкового органу відповідності позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку створює перешкоди у здійсненні позивачем його господарської діяльності як такої.

Включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації усіх без виключень податкових накладних/розрахунків коригувань, поданих платником. При цьому, такі наслідки носять для позивача виключно негативний характер з огляду на те, що строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, а на позивача покладається додатковий обов`язок щодо надання пояснень та документів, при цьому, остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації буде прийнято лише після надання таких пояснень та документів.

Негативні наслідки від необґрунтованого прийняття зазначеного рішення полягають також у тому, що контрагенти позивача не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між позивачем та його контрагентами.

Крім того, суд враховує, що внаслідок прийняття рішення (про включення платника до переліку ризикових платників податків) позивач потрапляє у стан правової невизначеності, позаяк контролюючий орган не повідомив, які саме документи необхідно подати для виключення платника податків з переліку ризикових.

З огляду на встановлені обставини справи та норми чинного законодавства, судом встановлено про відсутність підстав для застосування до позивача п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Відтак, наявність запису в базах даних ДПС України про Товариство з обмеженою відповідальністю "Міні-Агро-Тех» як ризикове підприємство порушує права та охоронювані законом інтереси платника, оскільки не дозволяє виконувати покладений на останнього обов`язок щодо реєстрації податкових накладних, що, у свою чергу, фактично позбавляє можливості позивача належним чином проводити свою господарську діяльність, та свідчить про наявність підстав для скасування оскаржуваного рішення.

Отже, позовні вимоги в частині визнання протиправним та скасування рішення Головного управління ДПС у Київській області від 25.08.2021 №73305 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Міні-Агро-Тех" критеріям ризиковості платника податків на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку є обґрунтованими, а позов у цій частині підлягає задоволенню.

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання ГУ ДПС у Київській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Міні-Агро-Тех" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, суд зазначає наступне.

Так, Порядком №1165 не передбачено обов`язку комісії регіонального рівня прийняти рішення про виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі скасування судом відповідного рішення про відповідність платника критеріям ризиковості.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 13 січня 2011 р. в справі "Чуйкіна проти України" (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE, заява №28924/04) констатував: "50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків.

Таким чином стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. theUnitedKingdom, пп. 2836, Series A №18).

Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції.

Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати "вирішення" спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (рішення у справах "Мултіплекс проти Хорватії" (Multiplex v. Croatia), заява №58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та "Кутіч проти Хорватії" (Kutic v. Croatia), заява №48778/99, п. 25, ECHR 2002-II) ".

З метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд дійшов висновку про необхідність зобов`язання ГУ ДПС у Київській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Міні-Агро-Тех" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Отже, у цій частині позовні вимоги також є обґрунтованими.

Суд наголошує, що будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, повинні містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень суд перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Будь-яких переконливих аргументів та доказів, які б підтверджували правомірність оскаржуваного рішення відповідач як суб`єкт владних повноважень суду не надав.

Враховуючи викладене, позовні вимоги є обґрунтованими, а тому позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у сумі 4962,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №61 від 18.01.2022.

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" №3674-VI від 08.07.2011(зі змінами та доповненнями) передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем встановлюється ставка судового збору 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" від 02.12.2021 № 1928-IX установлено у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2022 року - 2481 гривня, з 1 липня - 2600 гривень, з 1 грудня - 2684 гривні.

Абзацом 2 частини 3 статті 6 Закону України Про судовий збір визначено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

При цьому, суд звертає увагу позивача на те, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумови для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії чи утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності є однією вимогою.

Така правова позиція викладена, зокрема в Довідці про аналіз практики застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI Про судовий збір у редакції Закону України від 22.05.2015 № 484-VIII Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору, затвердженій Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05.02.2016 №2.

При цьому, суд вбачає за доцільне зауважити про те, що такі вимоги мають бути пов`язані одна з одною.

У даному випадку позовна заява містить одну позовну вимогу немайнового характеру, сума судового збору за звернення з якою до суду становить 2481,00 грн.

Зважаючи на задоволення позовних вимог, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в сумі 2481,00 грн. за подання позову підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача головного управління ДПС України у Київській області.

Питання щодо повернення позивачу судового збору, сплаченого при подачі позову надмірно, відповідно до статті 7 Закону України Про судовий збір може бути вирішено за заявою позивача, оскільки такої заяви на день ухвалення судового рішення на адресу суду не надійшло, суд не вирішує питання щодо повернення надмірно сплаченого судового збору у сумі 2481,00 грн.

У судовому засіданні 01.11.2022 проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Повний текст рішення суду складено 15.11.2022.

Керуючись статтями 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 25.08.2021 №73305 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Міні-Агро-Тех" (ідентифікаційний код 41912349) критеріям ризиковості платника податку.

3. Зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Міні-Агро-Тех" (ідентифікаційний код 41912349) з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Міні-Агро-Тех" (ідентифікаційний код 41912349, місцезнаходження: 08120, Київська область, Києво-Святошинський район, с. Бузова, вул. Садовського, буд. 2) судовий збір у сумі 2481,00 грн. (дві тисячі чотириста вісімдесят одна грн. 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код ВП 44096797, місцезнаходження: 03151, м.Київ, вул. Святослава Хороброго, 5-А).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.