Справа № 520/4101/22
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2022-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

14 листопада 2022 р. № 520/4101/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Полях Н.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою заступника керівника Харківської обласної прокуратури в інтересах Міністерства освіти і науки України (, вул. Б. Хмельницького, буд. 4, м. Харків, 61001) до Харківської міської ради (, майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003), третя особа Департамент освіти Харківської міської ради (адреса 61002, м. Харків, вул. Сумська, 64, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Харківської міської ради щодо не утворення необхідної кількості інклюзивно-ресурсних центрів у місті Харкові шляхом розгляду вказаного питання на сесії Харківської міської ради, як того вимагає чинне законодавство та Положення про інклюзивно-ресурсний центр;

- зобов`язати Харківську міську раду розглянути на сесії Харківської міської ради питання створення необхідної кількості інклюзивно-ресурсних центрів у місті Харкові відповідно до п. 4 Положення про інклюзивно-ресурсний центр, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 12.07.2017 № 545.

В обґрунтування позову зазначив, що Харківською обласною прокуратурою встановлено факт бездіяльності Харківської міської ради щодо реалізації створення умов для забезпечення прав і можливостей дітей з особливими освітніми потребами для здобуття ними освіти шляхом утворення необхідної кількості інклюзивно-ресурсних центрів відповідно до чинного законодавства. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

Сторони були належним чином повідомлені про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного провадження у справі.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача наголосив на тому, що до початку війни планувалося відкриття в 2022 році ще три інклюзивно-ресурсних центрів. Активні бойові дії в Харкові та на околицях міста, невідворотність цих форс-мажорних обставин мають об`єктивний причинно-наслідковий зв`язок із наслідком у формі невиконання цих планів. Зазначив, що станом на 23.02.2022 р. у м. Харкові функціонувало 226 інклюзивних класів в 66-ти школах різних форм власності, в яких навчалося 353 дитини з особливими освітніми потребами. Із них у 60 комунальних закладах 204 класи і 314 учнів. Наголосив на тому, що позовна заява не містить доводів на користь того, що існуюча на сьогодні кількість інклюзивно-ресурсних центрів спричинила негативні наслідки, були порушені права, свободи та інтереси, які в свою чергу потребують захисту. На підставі викладеного просив відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

Керуючись приписами ст. 171, 257, 258 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 262 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Судом встановлено, що Харківською обласною прокуратурою встановлено факт бездіяльності Харківської міської ради щодо реалізації створення умов для забезпечення прав і можливостей дітей з особливими освітніми потребами для здобуття ними освіти шляхом утворення необхідної кількості інклюзивно-ресурсних центрів відповідно до чинного законодавства.

Так, в листі Харківської обласної прокуратури №24-657 вих - 21 від 23.11.2021 року до Харківської міської ради зазначено, що на цей час у місті проживає 283 421 дитина, функціонує лише 1 інклюзивно-ресурсний центр, створений рішенням Харківської міської ради від 18.04.2018 року № 1075/18, що не відповідає вимогам чинного законодавства та створює загрозу для реалізації прав дітей з особливими освітніми потребами на здобуття освіти, шляхом проведення комплексної оцінки, надання психолого-педагогічних, корекційно-розвиткових послуг та забезпечення їх системного кваліфікованого супроводу. Зазначені порушення також можуть сприяти несвоєчасному виявленню дітей з особливими освітніми потребами, що в свою чергу у подальшому ускладнює їхню соціальну адаптацію в суспільстві. Харківська обласна прокуратура просила вжити заходів на усунення вказаних порушень, вирішити питання щодо приведення у відповідність до вимог чинного законодавства кількість інклюзивно-ресурсних центрів у місті Харкові шляхом їх створення.

Листом Харківської обласної прокуратури №24-658 вих-21 від 23.11.2021 року до Міністерства освіти і науки України висловлено прохання перевірити можливі факти порушення чинного законодавства відповідачем.

Департамент освіти Харківської міської ради листом №5034/02-21/21 від 21.12.2021 року повідомив заступника керівника Харківської обласної прокуратури про те, що у м. Харкові з 2018 року функціонує комунальний заклад "Харківський інклюзивно-ресурсний центр", облаштований відповідно до найсучасніших вимог. Загальна площа закладу складає 446,2 м2. Кожна третя школа в місті має інклюзивні класи. Так, у м. Харкові станом на 21.12.2021 р. функціонує 226 інклюзивних класів у 66 закладах загальної середньої освіти різних форм власності, в яких навчається 353 дитини з особливими освітніми потребами. Із них у 60 комунальних закладах 204 класи і 314 учнів. У 2022 році заплановано відкриття ще одного інклюзивно-ресурсного центру в м. Харкові. У зв`язку з цим Департамент освіти Харківської міської ради звернувся до Департаменту науки і освіти Харківської обласної державної адміністрації з листом (вих. від 04.10.2021 року №3321/02-19/21) про передбачення коштів освітньої субвенції на забезпечення фонду оплати праці працівників нового інклюзивно-ресурсного центру в сумі 435 481,00 грн. Також висловлено прохання врахувати потребу закладу в оснащенні кабінетів при розподілі державної субвенції.

Листом №65505-21 від 21.12.2021 року Міністерство освіти і науки України повідомило Харківську обласну прокуратуру про те, що доказів, які б свідчили про обізнаність Харківською міською радою викладених обставин, прокуратурою не надано. У Міністерства відсутні правові підстави для вчинення дій представницького характеру.

Не погоджуючись із бездіяльністю Харківської міської ради щодо не утворення необхідної кількості інклюзивно-ресурсних центрів у місті Харкові шляхом розгляду вказаного питання на сесії Харківської міської ради, як того вимагає чинне законодавство та Положення про інклюзивно-ресурсний центр, позивач звернувся із зазначеним позовом до Харківського окружного адміністративного суду.

Суд з приводу спірних відносин зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про освіту" особа з особливими освітніми потребами - особа, яка потребує додаткової постійної чи тимчасової підтримки в освітньому процесі з метою забезпечення її права на освіту.

Держава створює умови для здобуття освіти особами з особливими освітніми потребами з урахуванням індивідуальних потреб, можливостей, здібностей та інтересів, а також забезпечує виявлення та усунення факторів, що перешкоджають реалізації прав і задоволенню потреб таких осіб у сфері освіти.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування створюють умови для забезпечення прав і можливостей осіб з особливими освітніми потребами для здобуття ними освіти на всіх рівнях з урахуванням їхніх індивідуальних потреб, можливостей, здібностей та інтересів.

Відповідно до ст. 20 Закону України "Про освіту" з метою проведення комплексної психолого-педагогічної оцінки розвитку дітей, надання психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових послуг, а також забезпечення психолого-педагогічного супроводу дітей з особливими освітніми потребами (далі - діти з ООП) органи місцевого самоврядування утворюють інклюзивно-ресурсні центри.

Відповідно до Положення про інклюзивно-ресурсний центр, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 12.07.2017 № 545 (далі - Положення), інклюзивно-ресурсний центр провадить діяльність з урахуванням таких принципів, як повага та сприйняття індивідуальних особливостей дітей, дотримання найкращих інтересів дитини, недопущення дискримінації та порушення прав дитини, конфіденційність, доступність освітніх послуг з раннього віку, міжвідомча співпраця.

Інклюзивно-ресурсний центр (далі - ІРЦ) є юридичною особою, що утворюється як бюджетна установа. Засновниками ІРЦ є представницькі органи місцевого самоврядування територіальних громад, районні, міські, районні у містах (у разі їх утворення) ради.

Відповідно до п. 4 Положення ІРЦ утворюють з розрахунку один такий центр не більш як на 7 тис. дітей, які проживають на території об`єднаної територіальної громади (району), та не більш як на 12 тис. дітей, які проживають у місті (районі міста).

Основні завдання ІРЦ визначені статтею 8 Положення, з яких зокрема є: проведення комплексної оцінки та здійснення системного кваліфікованого супроводу осіб у разі встановлення у них особливих освітніх потреб; надання рекомендацій закладам освіти щодо розроблення індивідуальної програми розвитку особи; консультування батьків, інших законних представників особи з особливими освітніми потребами щодо особливостей п розвитку, надання психолого-педагогічних. корекційно-розвиткових та інших noc.ivr дітям з особливими освітніми потребами, а саме: дітям раннього та дошкільного віку, які не відвідують заклади дошкільної освіти: дітям, які здобувають освіту у формі педагогічного патронажу; надання консультативної, психологічної допомоги батькам, іншим законним представникам осіб з особливими освітніми потребами у формуванні позитивної мотивації шодо розвитку таких дітей та підвищення обізнаності щодо організації їх навчання і виховання тощо.

Головним та важливим питанням є раннє та своєчасне виявлення особливих освітніх потреб у дитини, яке здійснюється фахівцями інклюзивно-ресурсних центрів шляхом проведення комплексної фахової оцінки дітей, надання відповідних рекомендацій батькам і навчальним закладам, розроблення рекомендацій щодо освітньої програми, надання психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових послуг відповідно до потенційних можливостей дитини, надання консультативної та психологічної допомоги, проведення бесід з батьками (законними представниками) дітей з ООП щодо формування позитивної мотивації для подальшого розвитку таких дітей.

Саме своєчасність виявлення чи виявлення у ранньому віці особливих потреб у дитини та надання відповідної допомоги центрами сприятиме полегшенню адаптації таких дітей у суспільстві та швидкому подоланню соціальних і психологічних бар`єрів дітьми та їх батьками або особами, які їх замінюють.

За результатами комплексної оцінки, проведеної фахівцями ІРЦ, визначається наявність чи відсутність у дитини особливих освітніх потреб та в разі їх наявності вказується категорія (ї) (тип (и) особливих освітніх потреб (труднощів), напрями підтримки особи з ООП в освітньому процесі, рекомендації, створення належних умов для навчання, термін повторної психолого-педагогічної оцінки розвитку особи тощо.

Суд наголошує, що Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України Про продовження строку дії воєнного стану в Україні від 14.03.2022 № 133/2022 передбачено продовження строку дії воєнного стану з 05 години 30 хв. 26 березня строком на 30 діб.

Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, тобто до 25 травня 2022 року.

Указом Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, тобто до 23 серпня 2022 року.

Указом Президента України від 17 серпня 2022 року №573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Суд бере до уваги твердження позивача, що у зв`язку вказаними обставинами та постійного перебування території міста Харкова під обстрілами, численна кількість громадян була вимушена покинути власні домівки, шо ставить під сумнів актуальність статистичної інформації позивача про кількість дітей, які проживають у місті Харкові.

Згідно з наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 № 75 (у редакції наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 08 липня 2022 року № 147) Харківська міська територіальна громада є у переліку територіальних громад, шо розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій.

До початку війни у м. Харкові планувалося відкриття в 2022 році ще три інклюзивно - ресурсних центрів. При цьому, станом на 01.07.2022 із 97 вихованців з ООП закладів дошкільної освіти 29 (30 %) перебувають у м. Харкові, 21 (22 %) перебуває в межах України. 46 (47 %) перебувають за кордоном, про 1 (1 %) інформація відсутня.

Із 343 учнів з ООП закладів загальної середньої освіти 85 (25 %) перебувають у м. Харкові, 107 (31 %) перебуває в межах України, 150 (44 %) перебувають за кордоном. 1 - на тимчасово окупованій території.

Отже, суд дійшов висновку, що не утворення нових інклюзивно-ресурсних центрів не тягне за собою настання шкідливих наслідків.

Окрім того, судом встановлено, що у місті проводиться системна робота щодо інтеграції в освітній процес дітей з особливими освітніми потребами (даті - ООП). Інклюзивну освіту запроваджено у 36 закладах дошкільної освіти м. Харкова. У 53 інклюзивних групах дошкільну освіту та корекційно - реабілітаційні послуги отримують 82 дитини з ООП.

У кожному третьому закладі загальної середньої освіти м. Харкова створені інклюзивні класи. Станом на 23.02.2022 у м. Харкові функціонувало 226 інклюзивних класів в 66-ти школах різних форм власності, в яких навчалося 353 дитини з ООП. Із них у 60 комунальних закладах 204 класи і 314 учнів, що вбачається із листа відповідача №5034/02-21/21 від 21.12.2021 р.

У місті функціонує комунальний заклад "Харківський інклюзивно-ресурсний центр Харківської міської ради" (далі за текстом - КЗ ХІРЦ).

У період з 01.01.2022 по 01.07.2022 фахівцями КЗ ХІРЦ проведено 332 комплексних психолого-педагогічних оцінок розвитку дітей. З них: 217 дітей дошкільного віку, 115 дітей шкільного віку. Фахівці центру провели 71 заняття, з них: 57 корекційно-розвиткових занять, спрямованих на розвиток фізичної, когнітивної, емоційно-вольової та мовленнєвої сфери і 14 діагностичних досліджень, спрямованих на виявлення сильних сторін розвитку дитини.

В період з 01.03.2022 по 01.07.2022 КЗ ХІРЦ в дистанційному та очному форматах проведено 183 комплексні психолого - педагогічні оцінки розвитку дітей. З них: 127 дітей дошкільного віку, 56 дітей шкільного віку.

За весь період роботи КЗ ХІРЦ 6309 дітей пройшли комплексну психолого - педагогічну оцінку розвитку й отримали рекомендації щодо освітньої програми навчання відповідно до своїх потенційних можливостей. З них: 789 дітей отримали рекомендації щодо організації інклюзивної форми навчання (181 дитина дошкільного віку, 608 дітей шкільного віку).

Станом на 01.07.2022 в КЗ ХІРЦ на обліку перебуває 6121 дитина з ООП. З них: 4707 дітей дошкільного віку, 1414 дітей шкільного віку.

Серед відвідувачів КЗ ХІРЦ станом на 01.07.2022 комплексну оцінку пройшли в очному та дистанційному режимах 29 майбутніх першокласників.

Крім того, у закладах освіти міста працюють психологи, соціальні педагоги, логопеди, які відповідно до своїх посадових обов`язків надають консультативну допомогу, забезпечують психологічний супровід та соціально - педагогічний патронаж учасників освітнього процесу.

Аналізуючи вищевикладене та докази, які містяться в матеріалах справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовної вимоги позивача про визнання протиправною бездіяльність Харківської міської ради щодо не утворення необхідної кількості інклюзивно-ресурсних центрів у місті Харкові шляхом розгляду вказаного питання на сесії Харківської міської ради.

Суд наголошує, що у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц (провадження № 14- 104цс19) Велика Палата Верховного Суду дійшла до висновку, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, у чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту.

Отже, у контексті справи, що розглядається, зверненню до суду мають передувати наявність порушеного права, наявність певних негативних наслідків саме у зв`язку із тим, що відповідачем не була дотримана вимога щодо кількості інклюзивно - ресурсних центрів у місті Харкові.

Водночас позовна заява не містить доказів та аргументів на рахунок того, що бездіяльність Харківської міської ради, що полягає в неутворені необхідної кількості інклюзивно - ресурсних центрів, перешкоджатиме реалізації передбачених законами прав на освіту дітей з особливими освітніми потребами.

Суд наголошує, що в матеріали справи не містять доказів того, що існуюча на сьогодні кількість інклюзивно-ресурсних центрів спричинила негативні наслідки, були порушені права, свободи та інтереси, які в свою чергу потребують захисту.

Згідно зі ст. 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою ВР № 789 - XII від 27.02.1991, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Держави - учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів.

Держави - учасниці забезпечують, щоб установи, служби і органи, відповідальні за піклування про дітей або їх захист, відповідали нормам, встановленим компетентними органами, зокрема, в галузі безпеки й охорони здоров`я та з точки зору численності і придатності їх персоналу, а також компетентного нагляду.

Відповідно до статті 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Вказані органи діють за принципом розподілу повноважень у порядку і межах, визначених цим та іншими законами.

Згідно з п. 1, 4, 6 ст. 19 Закону України "Про освіту" органи державної влади та органи місцевого самоврядування створюють умови для забезпечення прав і можливостей осіб з особливими освітніми потребами для здобуття ними освіти на всіх рівнях освіти з урахуванням їхніх індивідуальних потреб, можливостей, здібностей та інтересів.

Органи державної влади, органи місцевого самоврядування та заклади освіти створюють особам з особливими освітніми потребами умови для здобуття освіти нарівні з іншими особами шляхом належного фінансового, кадрового, матеріально технічного забезпечення та забезпечення універсального дизайну та/або розумного пристосування, що враховує індивідуальні потреби та можливості таких осіб, визначені в індивідуальній програмі розвитку.

Зарахування осіб до спеціальних закладів освіти, переведення з одного типу закладу до іншого та відрахування таких осіб здійснюються у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади у сфері освіти і науки.

Згідно із ст. 25 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

До відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать забезпечення відповідно до закону розвитку всіх видів освіти і медичного обслуговування, розвитку і вдосконалення мережі освітніх і лікувальних закладів усіх форм власності, фізичної культури і спорту, визначення потреби та формування замовлень на кадри для цих закладів, укладення договорів на підготовку спеціалістів. організація роботи щодо удосконалення кваліфікації кадрів, залучення роботодавців до надання місць для проходження виробничої практики учнями професійно-технічних навчальних закладів (пп. 2 п. "б" ст. 32 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").

З аналізу наведених вище положень слід дійти висновку, що об`єднані територіальні громати мають самостійно здійснювати діяльність, пов`язану із розвитку і вдосконалення мережі освітніх і лікувальних закладів усіх форм власності.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до приписів ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 258, 262, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову заступника керівника Харківської обласної прокуратури в інтересах Міністерства освіти і науки України (, вул. Б. Хмельницького, буд. 4, м. Харків, 61001) до Харківської міської ради (, майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003), третя особа Департамент освіти Харківської міської ради (адреса 61002, м. Харків, вул. Сумська, 64, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії відмовити в повному обсязі.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 14 листопада 2022 року.

Суддя Н.А. Полях