Справа № 140/6021/22
Суддя: Смокович Віра Іванівна
Дата ухвалення: 2022-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2022 року ЛуцькСправа № 140/6021/22

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Смокович В.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Максор Груп до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Максор Груп (далі ТзОВ Максор Груп, позивач, товариство) звернулося з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області, відповідач, податковий орган) про визнання протиправним та скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Волинській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 28 липня 2022 року № 51988; зобов`язання відповідача виключити з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Товариство з обмеженою відповідальністю Максор Груп зареєстроване як юридична особа, основним видом діяльності якого є торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами (код КВЕД 45.11).

Позивачем через електронний кабінет платника податків було отримано рішення комісії ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) від 28 липня 2022 року № 51988 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яке прийняте на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.

Підставою для прийняття оскаржуваного рішення стало те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що свідчать про ймовірність уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку. Згідно даних зареєстрованих податкових накладних ТзОВ Максор Груп та даних ЄДР ТЗ МВС України за період з 01 березня 2021 року по 30 вересня 2021 року порівняльним аналізом проданих ТЗ в розділі VІN-кодів встановлено відсутність реєстрації податкових накладних по 191 ТЗ на загальну вартість 26,2 млн. грн., в тому числі ПДВ 4,4 млн. грн., згідно даних ЄДР ТЗ МВС України. ТзОВ Максор Груп зареєстровані податкові накладні на реалізацію 611 транспортних засобів по заниженій вартості, що не відповідає фактичній вартості проданих автомобілів, сума заниження постачання становить 49,8 млн. грн. (в тому числі ПДВ 8,3 млн. грн.), що призвело до заниження податкових зобов`язань в р.1Б декларації з ПДВ на загальну суму 13,7 млн. грн. Із врахуванням постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2022 року у справі № 140/14811/21.

Позивач не погоджується з вищевказаним рішенням Комісії з підстав, що у матеріалах справи відсутні будь-які докази на підтвердження наявності податкової інформації, яка стала підставою для прийняття оскаржуваного рішення.

Звертає увагу на те, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Разом з тим, відповідач не надав жодного доказу, який би досліджувався в ході засідання комісії, і який слугував підставою для прийняття оскаржуваного рішення. Також рішення не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення ТзОВ Максор Груп до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, як і не містить доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Крім того, вказує, що зміст пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку стосується конкретної господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній, яка на підставі податкової інформації є ризиковою та з цих підстав платник податків включається до переліку ризикових. Однак, з оскаржуваного рішення не вбачається, яка ризикова операція та по якій податковій накладній досліджувалась податкова інформація по платнику податків.

Позивач зауважив, що внаслідок прийняття рішення про включення платника до переліку ризикових платників податків ТзОВ Максор Груп потравпляє у стан правової невизначеності, позаяк контролюючий орган не повідомив, які саме документи необхідно ще подати для виключення платника податків з переліку ризикових.

З наведених підстав позивач просить адміністративний позов задовольнити.

У відзиві на позовну заяву від 03 жовтня 2022 року представник відповідача позовних вимог не визнала, обґрунтовуючи це тим, що ТзОВ Максор Груп правомірно внесено до переліку ризикових платників податків згідно рішення комісії ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28 липня 2022 року №51988.

В свою чергу, підставою для включення ТзОВ Максор Груп до переліку ризикових платників податків слугувала податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що свідчить про ймовірність уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

Зокрема, згідно даних зареєстрованих податкових накладних ТзОВ Максор Груп та даних ЄДР ТЗ МВС України за період з 01 березня 2021 року по 30 вересня 2021 року порівняльним аналізом проданих ТЗ в розрізі VIN-кодів встановлено відсутність реєстрації податкових накладних по 191 ТЗ на загальну вартість 26,2 млн. грн., в тому числі ПДВ 4,4 млн. грн. згідно даних ЄДР ТЗ МВС України. ТзОВ Максор Груп зареєстровані податкові накладні на реалізацію 611 транспортних засобів по заниженій вартості, що не відповідає фактичній вартості проданих автомобілів, сума заниження постачання становить 49,8 млн. грн. ( в тому числі ПДВ - 8,3 млн. грн.), що призвело до заниження податкових зобов`язань в р.1Б декларацій з ПДВ на загальну суму 13,7 млн. грн. Із врахуванням Постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2022 року у справі № 140/14811/21.

Так, по справі № 140/14811/21 постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2022 рокк апеляційну скаргу ГУ ДПС у Волинській області задоволено. Рішення Волинського окружного адміністративного суду від 26 січня 2022 року у справі № 140/14811/21 за позовом ТзОВ Максор Груп про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 02 листопада 2021 року №59548, зобов`язання відповідача виключити ТзОВ Максор Груп з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку скасовано та прийнято нове рішення, яким відмовлено у задоволенні позову.

Враховуючи зазначену податкову інформацію на засіданні комісії ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН прийнято рішення про відповідність ТзОВ Максор Груп пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.

Згідно службової записки №880/03-20-07-02-04 від 28 жовтня 2021 року встановлено, що працівниками ГУ ДПС у Волинській області з метою вручення копії наказу № 3061 від 25 жовтня 2021 року на проведення позапланової документальної перевірки ТзОВ Максор Груп щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за вересень 2021 року від`ємного значення ПДВ, яке становить більше 100 тис. грн., було здійснено виїзд 26 жовтня 2021 року за юридичною адресою ТзОВ Максор Груп. Під час виїзду встановлено відсутність будь-якої іншої інформації, яка б свідчила про діяльність ТзОВ Максор Груп та їх посадових/уповноважених осіб не встановлено. Перевіряючими було складено відповідний акт неможливості проведення перевірок у зв`язку з відсутністю посадових осіб. Крім того, на юридичну адресу позивача неодноразово направлялись листи-повідомлення про початок перевірок та необхідність забезпечення присутності посадових осіб підприємства для вручення копій наказів та ознайомленням з направленням на перевірку. Ці листи повертались з відміткою «За закінченняи терміну зберігання».

За результатами проведеного аналізу господарської діяльності ТзОВ Максор Груп встановлено, що підприємством переважно податковий кредит формується за рахунок декларування імпорту транспортних засобів та запчастин до них. За звітний період згідно даних задекларованих податкових накладних ТзОВ Максор Груп та даних ЄДР ТЗ МВС України порівняльним аналізом проданих ТЗ в розрізі VIN-кодів встановлено відсутність реєстрації податкових накладних по 191 ТЗ на загальну вартість 26 228, тис. грн., в тому числі ПДВ 4 371,3 тис. грн., згідно даних ЄДР ТЗ МВС України.

Представник відповідача додатково зазначила, що пунктом 6 Порядку з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН №1165 визначено алгоритм дій платника податку у разі незгоди з рішенням комісії регіонального рівня про визнання платника таким, що відповідає критеріям ризиковості шляхом надання контролюючому органу доказів на спростування наявної у базах ДПС податкової інформації. Цією ж нормою визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Тобто, у випадку ініціювання платником податку процедури спростування відповідності платника податку критеріям ризиковості, обов`язок такого спростування покладений на самого платника, який надсилає до контролюючого органу через електронний кабінет інформацію та копії відповідних документів на підтвердження реальності здійснення господарських операцій. У свою чергу, ТзОВ Максор Груп контролюючому органу не було надано доказів та документальних підтверджень на спростування наведених обставин.

Звертає увагу, що позовна вимога щодо виключення платника податків із переліку ризикових, є неправомірна, так як суд в даному випадку перебирає функцію органу ДПС щодо зібрання, опрацювання та контролю за своєчасністю та достовірністю сплатою коштів до бюджету. Фактично у разі ухвалення вказаних рішень суд підміняє собою контролюючий орган ДПС, приймає позицію платника податків при наявній у відповідача податкової інформації про протилежне.

Враховуючи вищевикладене, зазначає, що ГУ ДПС у Волинській області діяло виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а тому просить у задоволенні позовних вимог ТзОВ Максор Груп відмовити (арк. спр. 26-29).

Інших заяв по суті справи, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України (далі КАС України) до суду не надходило.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 16 вересня 2022 року заяву позивача про забезпечення позову задоволено частково, зупинено дію рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН Головного управління ДПС у Волинській області від 28 липня 2022 року №51988 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості (арк. спр. 17-20).

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 16 вересня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі та вирішено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (арк. спр. 21).

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2022 року відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження (арк. спр. 41).

Суд, перевіривши доводи позивача та відповідача у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази на предмет належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємозв`язку доказів у їхній сукупності, встановив такі обставини.

Товариство з обмеженою відповідальністю Максор Груп зареєстроване Виконавчим комітетом Луцької міської ради 03 квітня 2018 року за номером 0038941, перебуває на обліку у ГУ ДПС у Волинській області (м. Луцьк) як платник податків зі станом «0» - платник податків за основним місцем обліку. Основний вид діяльності: 45.11 торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами, є платником ПДВ (арк. спр. 35).

Комісією ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних 28 липня 2022 року було прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №51988, а саме про відповідність ТзОВ Максор Груп пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість та внесення до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості (арк. спр. 8).

Підставою для віднесення позивача до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків, слугувала податкова інформація, наявна у контролюючих органах, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що свідчать про ймовірність уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку. Згідно даних зареєстрованих податкових накладних ТзОВ Максор Груп та даних ЄДР ТЗ МВС України за період з 01 березня 2021 року по 30 вересня 2021 року порівняльним аналізом проданих ТЗ в розділі VІN-кодів встановлено відсутність реєстрації податкових накладних по 191 ТЗ на загальну вартість 26,2 млн. грн., в тому числі ПДВ 4,4 млн. грн., згідно даних ЄДР ТЗ МВС України. ТзОВ Максор Груп зареєстровані податкові накладні на реалізацію 611 транспортних засобів по заниженій вартості, що не відповідає фактичній вартості проданих автомобілів, сума заниження постачання становить 49,8 млн. грн. (в тому числі ПДВ 8,3 млн. грн.), що призвело до заниження податкових зобов`язань в р.1Б декларації з ПДВ на загальну суму 13,7 млн. грн. Із врахуванням постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2022 року у справі № 140/14811/21.

В службовій записці Управління податкового аудиту від 28 жовтня 2021 року №880/03-20-07-02-04 вказано, що згідно даних СЕА ПДВ з 01 березня 2021 року по 30 вересня 2021 року ТзОВ Максор Груп задекларовано реєстрацію митних декларацій в кількості 5442 одиниць на суму операцій 158 330,7 тис. грн. За даними ЄДР ТЗ МВС України з 01 березня 2021 року по 30 вересня 2021 року, проведено державну реєстрацію 1977 ТЗ, продавцем яких виступало ТзОВ Максор Груп. При цьому, згідно бази ЄРПН встановлено, що ТзОВ Максор Груп з 01 березня 2021 року по 30 вересня 2021 року виписано податкових накладних на реалізацію 3558 транспортних засобів на загальну суму ПДВ 71 618,4 тис. грн., але згідно з даними ЄДР ТЗ МВС України не проведено реєстрацію по 1639 ТЗ. За відповідний період даних задекларованих податкових накладних ТзОВ Максор Груп та даних ЄДР ТЗ МВС України порівняльним аналізом проданих ТЗ в розрізі VIN-кодів встановлено відсутність реєстрації податкових накладних по 191 ТЗ на загальну суму вартість 26 228,0 тис грн., в тому числі ПДВ 4 371,3 тис. грн., згідно даних ЄДР ТЗ МВС України (арк. спр. 35).

Враховуючи зазначену податкову інформацію на засіданні комісії ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН прийнято рішення від 28 липня 2022 року №51988 про відповідність платника податку ТзОВ Максор Груп критеріям ризиковості відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Не погоджуючись із рішенням комісії ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, товариство звернулося із даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Відповідно до підпунктів 16.1.2, 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в ЄРПН у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з абзацами 1, 10 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України, постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН (далі - Порядок №1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.

Відповідно до пункту 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації; критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик; ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту а або б пункту 185.1 статті 185, підпункту а або б пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з пунктом 3 Порядку №1165 податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі - ознаки безумовної реєстрації).

Відповідно до пункту 4 Порядку №1165 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Пункт 5 Порядку №1165 передбачає, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Відповідно до пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку №1165).

Додатками №1 та №3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1.Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2.Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3.Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4.Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими j засновниками та/або керівниками.

5.Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6.Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

Додатком №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Суд також звертає увагу, що у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме:

- у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або

- з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від ..р. № -.

Разом з тим, в оскаржуваному рішенні від 28 липня 2022 року №51988 відповідачем не вказано, на підставі чого було прийнято таке рішення, зокрема: відсутня позначка у колонках у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від … р. №.

Також у рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Зокрема, у спірному рішенні зазначено про відповідність платника податку ТзОВ Максор Груп критеріям ризиковості платника пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле Податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку).

В оскаржуваному рішенні вказане поле заповнено та зазначено, що згідно даних зареєстрованих податкових накладних ТзОВ Максор Груп та даних ЄДР ТЗ МВС України за період з 01 березня 2021 року по 30 вересня 2021 року порівняльним аналізом проданих ТЗ в розділі VІN-кодів встановлено відсутність реєстрації податкових накладних по 191 ТЗ на загальну вартість 26,2 млн. грн., в тому числі ПДВ 4,4 млн. грн., згідно даних ЄДР ТЗ МВС України. ТзОВ Максор Груп зареєстровані податкові накладні на реалізацію 611 транспортних засобів по заниженій вартості, що не відповідає фактичній вартості проданих автомобілів, сума заниження постачання становить 49,8 млн. грн. (в тому числі ПДВ 8,3 млн. грн.), що призвело до заниження податкових зобов`язань в р.1Б декларації з ПДВ на загальну суму 13,7 млн. грн. Із врахуванням постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2022 року у справі № 140/14811/21.

Однак, на думку суду, оскаржуване рішення не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, як і не містить доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Крім того, суд звертає увагу, що для розгляду питання відповідності чи не відповідності підприємства хоча б одному критерію ризиковості платника податку, відповідач мав отримати податкові накладні/розрахунок коригування, подані позивачем для реєстрації, та встановити, що вони не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації. Лише після цього позивач підлягає перевірці щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку.

Однак, жодних доказів отримання контролюючим органом від позивача податкових накладних для реєстрації в ЄРПН матеріали справи не містять, відповідачем такі докази також не надані.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідач у порушення приписів Порядку №1165 розглянув питання відповідності/невідповідності платника податку ТзОВ Максор Груп критеріям ризиковості.

Так, контролюючим органом товариство віднесено до переліку ризикових платників податків на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (Додаток 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) визначає, що одним з таких критеріїв є:

у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Доводи відповідача стосовно наявної податкової інформації, даних зареєстрованих податкових накладних ТзОВ Максор Груп та даних ЄДР ТЗ МВС України за період з 01 березня 2021 року по 30 вересня 2021 року порівняльним аналізом проданих ТЗ в розрізі VIN-кодів встановлено відсутність реєстрації податкових накладних по 191 ТЗ на загальну вартість 26,2 млн. грн., в тому числі TT/IR 4,4 млн. грн. згідно даних ЄДР ТЗ МВС України. ТзОВ Максор Груп зареєстровані податкові накладні на реалізацію 611 транспортних засобів по заниженій вартості, що не відповідає фактичній вартості проданих автомобілів, сума заниження постачання становить 49,8 млн. грн. (в тому числі ПДВ - 8,3 млн. грн.), що призвело до заниження податкових зобов`язань в р.1Б декларацій з ПДВ на загальну суму 13,7 млн. грн. спростовується наявними в матеріалах справи письмовими доказами.

Крім того, суд звертає увагу на те, що податкова інформація наявна у контролюючого органу є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

За таких обставин, суд вважає, що оскаржуване рішення не містить жодного обгрунтування підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність у відповідача обґрунтованих підстав для прийняття рішення від 28 липня 2022 року №51988 про внесення ТзОВ Максор Груп до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Таким чином, відповідачем не доведено існування підстав для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28 липня 2022 року №51988 про внесення ТзОВ Максор Груп пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до частини третьої статті 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Окрім того, приписами статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, дає найбільший ефект.

Відтак, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права та відповідати наявним обставинам.

Також, слід зазначити, що за приписами частини другої статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини №3477-IV від 23 лютого 2006 року передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 13 січня 2011 року (остаточне) по справі Чуйкіна проти України (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява №28924/04) констатував: 50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює право на суд, в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі Голдер проти Сполученого Королівства (Golder v. the United Kingdom), пп. 2836, Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах Мултіплекс проти Хорватії (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та Кутіч проти Хорватії (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II).

Таким чином, належним і ефективним способом захисту порушеного права позивача є саме зобов`язання ГУ ДПС у Волинській області виключити ТзОВ Максор Груп з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податків, з урахуванням того, що судом встановлено протиправність оскаржуваного рішення про віднесення позивача до цього переліку.

Саме зобов`язання виключити його з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений і вказане рішення не можливо визнати втручанням у дискреційні повноваження відповідача, оскільки ним такі повноваження були самостійно реалізовані шляхом прийняття оскарженого рішення, яке було предметом судового контролю у межах цієї справи.

Враховуючи встановлені у ході судового розгляду справи обставини та проаналізовані норми матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що при прийнятті рішення про внесення позивача до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, Головне управління ДПС у Волинській області діяло всупереч Конституції України та чинному законодавству України.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Волинській області про відповідність платника податку на додану вартість ТзОВ Максор Груп критеріям ризиковості платника податку від 28 липня 2022 року №51988 є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до частини першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Під час судового розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів належними засобами доказування правомірність та обґрунтованість оскаржуваного рішення, а тому позовні вимоги підлягають до задоволення повністю.

Відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

За змістом частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

До позовної заяви позивачем додано платіжне доручення від 14 вересня 2022 року №1589 про сплату судового збору в розмірі 4 962,00 грн (арк. спр. 12).

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України Про судовий збір визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано: суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2022 рік від 02 грудня 2021 року №1928-IX установлено у 2022 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 01 січня 2022 року 2 481,00 грн.

У даній справі подано позовну заяву, в якій заявлено вимогу немайнового характеру про визнання протиправним та скасування рішення комісії ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН від 28 липня 2022 року №51988 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку та похідну вимогу зобов`язального характеру щодо виключення позивача з переліку ризикових платників податку на додану вартість.

Тому, позивачу за подання адміністративного позову слід було сплатити судовий збір в сумі 2 481,00 грн.

Оскільки суд задовольняє позов повністю, то на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача необхідно стягнути судовий збір в сумі 2 481,00 грн (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня тисяч 00 копійок).

Надміру сплачена сума судового збору може бути повернута позивачу відповідно до пункту 1 частини першої статті 7 Закону України Про судовий збір.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що позивач просить суд стягнути із відповідача понесені витрати на професійну правничу допомогу, що пов`язані з розглядом справи, в розмірі 10 000,00 грн. (десять тисяч гривень).

Позивачем до матеріалів справи не долучено детального розрахунку правової допомоги та платіжного доручення (квитанції), що підтверджували б фактичне понесення позивачем витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 10 000, 00 грн. (десять тисяч гривень).

З врахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що факт понесення позивачем витрат на професійну правничу допомогу в сумі 10 000,00 грн. (десять тисяч гривень) не підтверджується належними та допустимими доказами, а тому у стягненні з відповідача витрат на правову допомогу слід відмовити.

Керуючись статтями 139, 243-246, 255, 257, 262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Податкового кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю Максор Груп (43000, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Рівненська, 54, ідентифікаційний код юридичної особи 42042472) до Головного управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, 4, ідентифікаційний код відокремленого підрозділу юридичної особи 44106679) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28 липня 2022 року №51988 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю Максор Груп пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Волинській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю Максор Груп з переліку ризикових платників податку на додану вартість.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Максор Груп судовий збір в розмірі 2 481,00 грн (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня тисяч 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.І. Смокович

Повний текст судового рішення складено 16 листопада 2022 року.