Справа № 140/3490/22
Суддя: Кушнерик Мар’ян Петрович
Дата ухвалення: 2022-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2022 рокуЛьвівСправа № 140/3490/22 пров. № А/857/11417/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Кушнерика М.П.

суддів Курильця А.Р., Мікули О.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження у місті Львові апеляційну скаргу Львівської митниці на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 01 липня 2022 року, прийняте суддею Денисюк Р.С. в м.Луцьк, у письмовому провадженні, у справі № 140/3490/22 за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» до Львівської митниці про визнання протиправним та скасування рішень про коригування митної вартості, -

ВСТАНОВИВ:

в квітні 2022, товариство з обмеженою відповідальністю «Фудлайф Плюс» звернулося з позовом, в якому просить визнати протиправними та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів від 25.10.2021 № UA209000/2021/700096/2, № UA209000/2021/700097/2, від 26.10.2021 № UA209000/2021/700106/2, № UA209000/2021/700107/2, № UA209000/2021/700109/2 та № UA209000/2021/700110/2.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що товариство відповідно до зовнішньоекономічного договору № 29882021 від 29.09.2021, укладеного з компанією «Pol-Export» придбавало товар (сало (бокове) свиняче морожене…, їстівні субстрати свійських свиней морожені…., сало (хребтове) свиняче морожене…..). 25.10.2021 та 26.10.2021 з метою митного оформлення товару позивач через декларанта подав до Львівської митниці митні декларації № UA209160/2021/012789 від 25.10.2021, у якій зазначена ціна товару 10210,20 євро, № UA209160/2021/012790 від 25.10.2021, у якій зазначена ціна товару 10220,40 євро, № UA209160/2021/012857 від 26.10.2021, у якій зазначена ціна товару 30000,00 євро, № UA209160/2021/012862 від 26.10.2021, у якій зазначена ціна товару 10345,00 євро, № UA209160/2021/012863 від 26.10.2021, у якій зазначена ціна товару 10345,00 євро та № UA209160/2021/012864 від 26.10.2021, у якій зазначена ціна товару 6876,21 євро за першим методом.

Проте, митним органом було відмовлено позивачу у митному оформленні товарів за заявленою митною вартістю та прийнято рішення про коригування митної вартості від 25.10.2021 № UA209000/2021/700096/2, № UA209000/2021/700097/2, від 26.10.2021 № UA209000/2021/700106/2, № UA209000/2021/700107/2, № UA209000/2021/700109/2 та № UA209000/2021/700110/2, оскільки подані документи містять розбіжності та неточності.

Позивач з таким твердженням митного органу не погоджується та зазначає, що декларантом на підтвердження заявленої митної вартості і обраного методу її визначення було подано усі необхідні документи. Ці документи не містять розбіжностей, що могли б вплинути на невірний розрахунок митної вартості, не містять ознак підробки та відображають усі відомості, що підтверджують ціну, яка була фактично сплачена за товар та в своїй сукупності дають можливість визначити митну вартість товару за основним методом визначення митної вартості товару.

Рішенням Волинського оружного адміністративного суду від 01 липня 2022 позов задоволено.

Визнано протиправними та скасовано рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів від 25.10.2021 № UA209000/2021/700096/2, № UA209000/2021/700097/2, від 26.10.2021 № UA209000/2021/700106/2, № UA209000/2021/700107/2, № UA209000/2021/700109/2 та № UA209000/2021/700110/2.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці на користь ТОВ «Фудлайф Плюс» судовий збір у розмірі 5043,44 грн. та витрати на професійну правничу допомогу в сумі 5000,00 грн.

Не погодившись із цим рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, з підстав порушення норм матеріального та процесуального права, неповного з`ясування обставин справи.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що під час здійснення митного контролю за поданими спірними митними деклараціями було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення документах та встановлено, що документ підтвердження вивозу KOMUNIKAT ІЕ599 до митного оформлення не подано. Документ за кодом 9610 - копія митної декларації країни відправлення від 24.10.2021№ MRN 21PL301010E1200869 та від 23.10.2021 № MRN 21PL301010E1198005 видані у Польщі, а не у країні відправлення Франції.

У графі 1 CMR від 24.10.2021 № б/н та від 23.10.2021 відправником товару зазначено 'Pol-Export" Jaroslaw Roszczenko, проте графа 22 «Підпис та штамп відправника» заповнена штампом PPUKus, тобто підприємством яке не є стороною даної зовнішньоекономічної угоди.

Розділами 5 та 6 зовнішньоекономічного договору передбачено, що оплата здійснюється на умовах зазначених в проформах-інвойсах, але такі документи не подано, а у фактурі від 22.10.2021 №PL/050606979/2021-034/0675 та від 22.10.2021 № PL/050606979/2021-034/6677 відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати.

У зв`язку з наведеним митним органом було прийнято оскаржувані рішення № UA209000/2021/700096/2 та № UA209000/2021/700097/2 від 25.10.2021.

Аналогічні розбіжності були виявлені під час здійснення митного контролю за МД від 26.10.2021 № UА209160/2021/012862, МД від 26.10.2021 № UА209160/2021/012863 та від 25.10.2021 № UА209160/2021/012864. У зв`язку з чим митним органом було прийнято оскаржувані рішення від 26.10.2021 №UA 209000/2021/700107/2, № UA 209000/2021/700109/2 та № UA 209000/2021/700110/2.

Під час здійснення митного контролю за митною декларацією від 26.10.2021 № UA209160/2021/012857 було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення документах. За результатами опрацювання було встановлено, що виробником товару заявлено «Zaklady Miesne Viando Sp. zо.о.». У графі 1 CMR від 24.10.2021 CMR № б/н відправником товару зазначено "Pol-Export" Jaroslaw Roszczenko, проте графа 22 «Підпис та штамп відправника» заповнена штампом PPUKus , тобто підприємством яке не є стороною даної зовнішньоекономічної угоди. Розділами 5 та 6 зовнішньоекономічного договору передбачено, що оплата здійснюється на умовах зазначених в проформах-інвойсах, але такі документи не подано, а у фактурі від 22.10.2021 № PL/050606979/2021-034/0673 відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати.

У зв`язку з наведеним митним органом було прийнято рішення про коригування митної вартості товару № UA209000/2021/700106/2 від 26.10.2021

За результатами опрацювання було встановлено, що у всіх митних оформленнях постачання товару здійснювалось на виконання контракту купівлі-продажу від 29.09.2021 № 29882021, укладеного між "Pol-Export" Jaroslaw Roszczenko (Польща) та TOB "Фудлайф Плюс".

Розділом 1 якого передбачено, що товар поставляється в асортименті зазначеному в інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. У розділі 2 даного контракту визначено, що у такому інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не подавався. Розділом 2 цього контракту визначено, що в ціну товару входить вартість упаковки, маркування, страхування і завантаження товару на транспортний засіб. Документи подані до митного оформлення не містять відомостей що підтверджують числові значення таких складових ціни товару

Також, як додатковий документ, до митних декларацій декларантом подавався прайс-лист № б/н, який містить інформацію лише по одній позиції товару, тому не відповідає визначенню документа за кодом 3014 - Прайс-лист виробника товару, оскільки виданий не виробниками товару, а відправником "Pol-Export" Jaroslaw Roszczenko, та відомості у даному документі не є систематизованим переліком товарів (послуг) із зазначенням цін та умов продажу, що передбачено визначенням поняття прайс-лист (прейскурант).

Декларанту позивача було направлено електронне повідомлення щодо необхідності надання додаткових документів відповідно до приписів частини 3 статті 53 МК України, а саме: додатки (інвойс, рахунок-проформу) до зовнішньоекономічного договору (контракту) у разі їх наявності; якщо рахунок сплачено; банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (видаткові, податкові накладні); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (оплата попередніх аналогічних поставок, акт виконаних робіт (наданих послуг)); якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Однак, документів згідно вимоги надано не було.

Відтак, джерелом інформації для коригування митної вартості слугували ціни надані в рамках Меморандуму «Всеукраїнською асоціацією імпортерів м`яса та м`ясопродукції» від 28.09.2021, а також митні декларації від 21.10.2021 № UА205140/2021/76480, де митна вартість такого товару становить 1,0 дол. США за кг; від 05.10.2021 № UА 209170/2021/78377, де митна вартість такого товару становить 1,92 дол. США за кг; від 12.10.2021 № UА 205140/2021/69736, де митна вартість такого товару становить 0,6 дол. США за кг.

Оскаржувані рішення у графі 33 "Обставини прийняття рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" містять причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), також чітко обґрунтовано необхідність перевірки спірних правовідносин та зазначено документи надання яких може усунути сумнів у їх достовірності, а також містить джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості.

Щодо зменшення витрат на професійну правничу допомогу, то з наданого позивачем розрахунку сум гонорару за надану професійну правничу допомогу вбачається, що ряд послуг, які надавались позивачу не є видом правової допомоги; не є доцільними, дублюють одна одну, не мали впливу на хід розгляду справи та не потребують спеціальних професійних навиків.

Вважають суму витрат, які поніс позивач значно завищеною, оскільки ні підготування позовної заяви та надання консультацій у даній справі не потребувало значних зусиль та часу.

Просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти постанову, якою в задоволенні позову відмовити повністю.

Позивачем відзиву на апеляційну скаргу не подано, що не перешкоджає розгляду справи по суті.

Оскільки апеляційну скаргу подано на рішення суду першої інстанції, ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, відповідно до п.3 ч.1 ст.311 КАС України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, розглянувши та обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно ч.1 та ч. 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом встановлено, що 29.09.2021 між ТОВ Фудлайф Плюс (покупець) та компанією "Pol-Export" Jaroslaw Roszczenko (Польща) (продавець) укладено контракт № 29882021. Відповідно до пункту 1 якого, продавець продає, а покупець купує товар, в асортименті вказаному в інвойсі, який є невід`ємною частиною договору.

За умовами договору, товар поставляється партіями на умовах, узгоджених сторонами в даному контракті і проформах-інвойсах відповідно до правил Інкотермс 2010. У разі, якщо в проформах-інвойсах не узгоджені умови поставки, товар може поставлятись на умовах FCA або EXW, або CRТ, або СІР відповідно правилам Інкотермс 2010. За замовленням покупця продавець надає покупцю послуги по зберіганню, пошуку і додаткового транспортування товару в обсязі і на умовах, визначених цим контрактом. Якщо інше не обумовлено в проформі-інвойсі або інвойсі, поставка товару здійснюється з таких місць: із адреси холодильної камери (складу), з адреси виробника товару або з адреси продавця. Ціна товару включає в себе вартість упаковки, маркування, страхування і погрузки товару на транспортні засоби (якщо поставка здійснюється на умовах FCA або EXW правил Інкотермс 2010). Весь товар вказаний в інвойсі поставляється партіями. При узгодженні кожної партії товару, ціна на товар може змінюватись в залежності від об`єму і кон`юнктури ринку на даний вид продукції, але не може перевищувати узгоджену вартість в інвойсі. Ціна за одиницю товару не прив`язана до попередніх узгоджених поставках і варіюється в діапазоні, вказаному в інвойсі. Ціна узгодженої партії товару не може бути змінена в односторонньому порядку. Ціна на товар встановлюється в доларах США та євро. Загальну суму контракту складає сума всіх інвойсів, підписаних в період дії даного контракту (п. 2 контракту). Оплата товару здійснюється на умовах, визначених в проформах-інвойсах і може включати в себе передоплату, оплату по факту поставки або оплату з відстрочкою платежу. Датою оплати вважається дата списання коштів з поточного рахунку покупця. Оплата товару проводиться банківським переказом в доларах США та євро на реквізити продавця, вказані в контракті (п. 6 контракту).

На виконання умов договору, компанія "Pol-Export" Jaroslaw Roszczenko (Польща) виставила позивачу рахунки-фактури від 22.10.2021 № PL/050606979/2021-034/0675, згідно з яким вартість товару сало свиняче бокове заморожене, вагою 20020 кг по 0,51 євро/кг становить в загальній сумі 10210,20 євро, від 22.10.2021 № PL/050606979/2021-034/0677, згідно з яким вартість товару сало свиняче бокове заморожене, вагою 20040 кг по 0,51 євро/кг становить в загальній сумі 10220,40 євро, від 22.10.2021 № PL/050606979/2021-034/0673, згідно з яким вартість товару язик свинячий заморожений, вагою 20000 кг по 1,50 євро/кг становить в загальній сумі 30000,00 євро, від 22.10.2021 № PL/050606979/2021-034/0679, згідно з яким вартість товару сало хребтове свинне морожене, вагою 20690 кг по 0,50 євро/кг становить в загальній сумі 10345,00 євро, від 22.10.2021 № PL/050606979/2021-034/0678, згідно з яким вартість товару сало хребтове свинне морожене, вагою 20690 кг по 0,50 євро/кг становить в загальній сумі 10345,00 євро та від 21.10.2021 № PL/050606979/2021-034/0667, згідно з яким вартість товару печінка свиняча заморожене, вагою 20837 кг по 0,33 євро/кг становить в загальній сумі 6876,21 євро.

25.10.2021 з метою здійснення митного оформлення товару, що постачався («сало (бокове) свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, у вигляді кусків різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною, вагою нетто 20020 кг та 20040 кг. Дата виготовлення 09.2021. Режим зберігання і перевезення при температурі мінус 18 градусів Цельсія. Виробник: S B Pork A/S») декларантом подано до Львівської митниці митні декларації № UA209160/2021/012789 та № UA209160/2021/012790. У графі 42 декларацій зазначено фактурну вартість товару 10210,2000 євро та 10220,4000 євро відповідно. Митну вартість визначено за першим методом (графа 43) на рівні 10210,2000 євро, що згідно курсу становить 312201,37 грн. та 10220,4000 євро, що згідно курсу становить 312513,26 грн відповідно.

На підтвердження обґрунтованості заявленої у митних деклараціях № UA209160/2021/012789 та № UA209160/2021/012790 митної вартості товару та обраного методу її визначення, разом з декларацією декларант надав митному органу документи, які посвідчують підстави придбання товару, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування, а саме: сертифікати якості від 22.10.2021 та від 21.10.2021, рахунки-фактури (інвойс) від 22.10.2021 № PL/050606979/2021-034/0675, від 22.10.2021 № PL/050606979/2021-034/0677, автотранспортні накладні від 24.10.2021, від 23.10.2021, міжнародні ветеринарні сертифікати від 22.10.2021 № DK--2021, від 22.10.2021 № DK-170-3, зовнішньоекономічний контракт від 29.09.2021 № 29882021, інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, інших держав № 7721176 від 25.10.2021, № 7715718 від 24.10.2021, декларації-інвойс, складені уповноваженим експортером № PL/050606979/2021-034/0675 від 22.10.2021 та № PL/050606979/2021-034/0677 від 22.10.2021, копії митних декларацій країни відправлення MRN 21PL301010Е1200869 від 24.10.2021 та MRN 21PL301010Е1198005 від 23.10.2021.

В електронному повідомленні декларанту митницею відповідно до частини 2-3 статті 53 МК України запропоновано подати такі документи: додатки (інвойс, рахунок-проформу) до зовнішньоекономічного договору (контракту) у разі їх наявності; якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (видаткові, податкові накладні); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (оплата попередніх аналогічних поставок, акт виконаних робіт (наданих послуг)); якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Позивачем, на електронні повідомлення митного органу, 25.10.2021 за № 25/10-03 та за № 25/10-02 подало додаткові пояснення, у яких зазначило, що товариством до митного оформлення було надано і митну декларацію країни відправлення, і прайс-лист від експортера товару, і комунікат (підтвердження вивезення) товару, які додатково витребовуються митним органом. Усі відомості з поданих документів узгоджуються між собою, числові значення кореспондуються як і у рахунку-фактурі, так і інших товаросупровідних документах.

Щодо надання документів про підтвердження вартості транспортування товару, зазначив, що при ввезенні товару застосувались умови поставки Інкотермс СРТ, відповідно до яких продавець доставляє товари за свій рахунок перевізнику або іншій особі, призначеній продавцем. Він сплачує за митне оформлення експортеру та несе відповідальність за передачу товару призначеному продавцем товару.

Оскільки страхування не проводилось, тому подавати будь-які документи з даного приводу було безпідставно.

Щодо оплати товару, зазначив, що укладений контракт передбачає можливість післяоплати, тобто після отримання товару, а тому надання будь-якого платіжного документа у даному випадку не є обов`язковим та повністю стверджується умовами зовнішньоекономічної операції.

Просив врахувати надані пояснення та прийняти рішення відповідно до частин 3, 4 статті 54 МК України, без врахування термінів, передбачених частиною 3 статті 53 МК України.

Однак, 25.10.2021 відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UА209000/2021/700096/2, № UА209000/2021/700097/2 та сформовано картки відмови № UA209160/2021/000169, № UA 209160/2021/00170 у прийнятті митної декларації (а.с. 15, 16, 22 24 т.1).

У графі 33 оскаржуваного рішення № UА209000/2021/700096/2 зазначено, що відповідно до пункту 1 частини 4 cтатті 54 МК України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі використаних при обчисленні митної вартості. Під час розгляду документів було виявлено наступне: до митного оформлення заявлено товар «Tluszcz wieprzowy mrozony - сало свиняче бокове заморожене» за ціною 0,51 євро за кг на умовах поставки СРТ-UA Луцьк. Виробником товару заявлено «SB Pork А/S.», країна виробництва Данія. Документ підтвердження вивозу KOMUNIKAT ІЕ599 до митного оформлення не подано. Документ за кодом 9610 - копія митної декларації країни відправлення від 24.10.2021 № MRN 21PL301010E1200869, виданий у Польщі, а не у країні відправлення. У графі 1 CMR від 24.10.2021 № б/н відправником товару зазначено «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko, проте графа 22 «Підпис та штамп відправника» заповнена штампом PPU «Wieslaw Kus», тобто підприємством яке не є стороною даної зовнішньоекономічної угоди. За умовами зовнішньоекономічного договору від 29.09.2021 № 29882021 розділом 1 «Предмет контракту» передбачено, що товар поставляється в асортименті зазначеному в інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. Також у розділі 2 даного договору визначено, що у такому інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не надавався. Розділом 2 даного договору визначено, що в ціну товару входить вартість упаковки, маркування, страхування і завантаження товару на транспортний засіб. Документи подані до митного оформлення не містять відомостей, що підтверджують числові значення таких складових ціни товару. Розділами 5 та 6 зовнішньоекономічного договору передбачено, що оплата здійснюється на умовах, зазначених в проформах-інвойсах, але такі документи не подано, а у фактурі від 22.10.2021 № PL/050606979/2021-034/0675 відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати. Прайс-лист від 08.10.2021 №б/н доданий до митної декларації містить інформацію лише по одній позиції товару, тому не відповідає визначенню документа за кодом 3014 - прайс-лист виробника товару, оскільки виданий не виробником товару «SB Pork А/S.», а відправником "Pol-ExportRoszczenko, та відомості у даному документі не є систематизованим переліком товарів (послуг) із зазначенням цін та умов продажу, що передбачено визначенням поняття прайс-лист (прейскурант).

Документи подані до митного оформлення містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення митної вартості. Декларанту надіслано вимогу відповідно до частини 2-3 статті 53 МК України надати додаткові документи для підтвердження митної вартості: додатки (інвойс, рахунок-проформу) до зовнішньоекономічного договору (контракту) у разі їх наявності; якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (видаткові, податкові накладні); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (оплата попередніх аналогічних поставок, акт виконаних робіт (наданих послуг)); якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до вимог пункту 2 частини 6 cтатті 54 МК України, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - третій статті 53 МК України, заявлену митну вартість не визнано.

Проведено консультації з декларантом згідно з статтею 57 МК України.

У зв`язку з неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МК України) та методу 26 (ст. 60 МК України) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст. 2 МК України) та методу 2г (ст. 63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу, застосовано метод 2ґ (ст. 64 МК України).

Джерелом інформації для коригування митної вартості слугували ціни, надані в рамках Меморандуму «Всеукраїнською асоціацією імпортерів м`яса та м`ясопродукції» від 28.09.2021, а також МД від 21.10.2021 № UA205140/2021/76480, де митна вартість такого товару становить 1,0 дол. США за кг.» (а.с. 15 т.1).

Ідентичні обставини та джерела інформації, які використовувались митним органом для коригування митної вартості, зазначені і в рішенні про коригування митної вартості товару № UА209000/2021/700097/2 від 25.10.2021.

25.10.2021 декларант подав МД №UA209160/2021/012833, № UA209160/2021/012835 за якими імпортований товар (сало (бокове) свиняче морожене...) випущено у вільний обіг з наданням гарантій відповідно до розділу Х МК України.

26.10.2021 з метою здійснення митного оформлення товару, що постачався («їстівні субпродукти свійських свиней морожені язик, не подрібнений, без теплової кулінарної обробки, не консервований, без харчових добавок та приправ, вагою нетто 20000 кг. Дата виготовлення 08.2021. Режим зберігання і перевезення при температурі мінус 18 градусів Цельсія. Виробник: Zaklady Miesne Viando z o.o. Країна виробництва Польща») декларантом подано до Львівської митниці митну декларацію №UA209160/2021/012857. У графі 42 декларації зазначено фактурну вартість товару 30000,00 євро. Митну вартість визначено за першим методом (графа 43) на рівні 30000,00 євро, що згідно курсу становить 917247,00 грн.

На підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації № № UA209160/2021/012857 митної вартості товару та обраного методу її визначення, разом з декларацією декларант надав митному органу документи, які посвідчують підстави придбання товару, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування, а саме: сертифікат якості від 22.10.2021, рахунок-фактуру (інвойс) від 22.10.2021 № PL/050606979/2021-034/0673, автотранспортну накладну від 24.10.2021, міжнародний ветеринарний сертифікат від 22.10.2021 № 1021/08258/21/01/UA, зовнішньоекономічний контракт від 29.09.2021 № 29882021, інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, інших держав № 7723659 від 25.10.2021, декларацію-інвойс, складену уповноваженим експортером № PL/050606979/2021-034/0673 від 22.10.2021, копію митної декларації країни відправлення MRN 21PL301010Е1200786 від 24.10.2021.

На електронне повідомлення митниці товариство листом від 25.10.2021 № 25/10-01 інформувало відповідача про те, що ним були подані всі наявні документи, а стосовно неможливості надання інших витребуваних документів надані відповідні пояснення.

Однак, 26.10.2021 відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UА209000/2021/700106/2 та сформовано картку відмови № UA209160/2021/000179 у прийнятті митної декларації.

У графі 33 оскаржуваного рішення № UА209000/2021/700106/2 зазначено: Відповідно до пункту 1 частини 4 cтатті 54 МК України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі використаних при обчисленні митної вартості. Під час розгляду документів було виявлено наступне: до митного оформлення заявлено товар «язик свинячий заморожений» за ціною 1,5 євро за кг на умовах поставки СРТ-UA Луцьк. Виробником товару заявлено Zaklady Miesne Viando z o.o. У графі 1 CMR від 24.10.2021 № б/н відправником товару зазначено «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko, проте графа 22 «Підпис та штамп відправника» заповнена штампом PPU «Wieslaw Kus», тобто підприємством яке не є стороною даної зовнішньоекономічної угоди. За умовами зовнішньоекономічного договору від 29.09.2021 №29882021 розділом 1 «Предмет контракту» передбачено, що товар поставляється в асортименті зазначеному в інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. Також у розділі 2 даного договору визначено, що у такому інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не надавався. Розділом 2 даного договору визначено, що в ціну товару входить вартість упаковки, маркування, страхування і завантаження товару на транспортний засіб. Документи подані до митного оформлення не містять відомостей, що підтверджують числові значення таких складових ціни товару. Розділами 5 та 6 зовнішньоекономічного договору передбачено, що оплата здійснюється на умовах, зазначених в проформах-інвойсах, але такі документи не подано, а у фактурі від 22.10.2021 № PL/050606979/2021-034/0673 відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати. Прайс-лист № б/н доданий до митної декларації містить інформацію лише по одній позиції товару, тому не відповідає визначенню документа за кодом 3014 - прайс-лист виробника товару, оскільки виданий не виробником товару «Zaklady Miesne Viando z o.o.., а відправником "Pol-Export Jaroslaw Roszczenko, та відомості у даному документі не є систематизованим переліком товарів (послуг) із зазначенням цін та умов продажу, що передбачено визначенням поняття прайс-лист (прейскурант).

Документи подані до митного оформлення містять розбіжності та не містять всіх відомостей що підтверджують числові значення митної вартості. Декларанту надіслано вимогу відповідно до частини 2-3 статті 53 МК України надати додаткові документи для підтвердження митної вартості: додатки (інвойс, рахунок-проформу) до зовнішньоекономічного договору (контракту) у разі їх наявності; якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (видаткові, податкові накладні); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (оплата попередніх аналогічних поставок, акт виконаних робіт (наданих послуг)); якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Зважаючи на викладене, відповідно до вимог пункту 2 частини 6 cтатті 54 МК України, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - третій статті 53 МК України, заявлену митну вартість не визнано.

Проведено консультації з декларантом згідно з статтею 57 МК України.

У зв`язку з неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МК України) та методу 26 (ст. 60 МК України) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст. 2 МК України) та методу 2г (ст. 63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу, застосовано метод 2ґ (ст. 64 МК України).

Джерелом інформації для коригування митної вартості слугували ціни, надані в рамках Меморандуму «Всеукраїнською асоціацією імпортерів м`яса та м`ясопродукції» від 28.09.2021, а також МД від 05.10.2021 № UA209170/2021/78377, де митна вартість такого товару становить 1,92 дол. США за кг.» (а.с. 32 т.1).

26.10.2021 декларант подав МД № UA209160/2021/012886 за якою імпортований товар (їстівні субпродукти свійських свиней морожені язик, не подрібнений...) випущено у вільний обіг з наданням гарантій відповідно до розділу Х МК України.

26.10.2021 з метою здійснення митного оформлення товару, що постачався («сало (хребтове) свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, у вигляді різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, вагою нетто по 20690 кг. Дата виготовлення 05- 07.08.2021. Режим зберігання і перевезення при температурі мінус 18 градусів Цельсія. Виробник: Supergel28») декларантом подано до Львівської митниці митні декларації № UA209160/2021/012862 та № UA209160/2021/012863. У графі 42 декларацій зазначено фактурну вартість товару 10345,00 євро. Митну вартість визначено за першим методом (графа 43) на рівні 10345,00 євро, що згідно курсу становить 316297,34 грн.

На підтвердження обґрунтованості заявленої у митних деклараціях № UA209160/2021/012862 та № UA209160/2021/012863 митної вартості товару та обраного методу її визначення, разом з деклараціями декларант надав митному органу документи, які посвідчують підстави придбання товару, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування, а саме: сертифікати якості від 22.10.2021, рахунки-фактури (інвойс) від 22.10.2021 № PL/050606979/2021-034/0679 та № PL/050606979/2021-034/0678, автотранспортні накладні від 25.10.2021, міжнародні ветеринарні сертифікати від 22.10.2021 FR, FR, зовнішньоекономічний контракт від 29.09.2021 № 29882021, інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, інших держав № 7724907, № 7724587 від 26.10.2021, декларації-інвойси, складені уповноваженим експортером № PL/050606979/2021-034/0679, № PL/050606979/2021-034/0678 від 22.10.2021, копії митних декларацій країни відправлення MRN 21PL301010Е1203664, MRN 21PL301010Е1202718 від 25.10.2021.

На електронне повідомлення митниці товариство листами від 25.10.2021 № 25/10-06, № 25/10-05 інформувало відповідача про те, що ним були подані всі наявні документи, а стосовно неможливості надання інших витребуваних документів надані відповідні пояснення.

Однак, 26.10.2021 відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UА209000/2021/700107/2, № UА209000/2021/700109/2 та сформовано картки відмови № UA209160/2021/00180 та № UA 209160/2021/00182 у прийнятті митної декларації.

У графі 33 оскаржуваного рішення № UА209000/2021/700107/2 зазначено: Відповідно до пункту 1 частини 4 cтатті 54 МК України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі використаних при обчисленні митної вартості. Під час розгляду документів було виявлено наступне: до митного оформлення заявлено товар «Slonina wieprzowa mrozona - сало свиняче морожене» за ціною 0,5 євро за кг на умовах поставки СРТ-UA Луцьк. Виробником товару заявлено Supergel28, країна виробництва Франція. Документ підтвердження вивозу Komunikat IE599 містить інформацію ідентичну поданій до митного оформлення від 25.10.2021 MRN 21PL301010Е1203664, виданій у Республіці Польща. Документ за кодом 9610 копія митної декларації країни відправлення виданий у Польщі, а не у країні відправлення Франції. У графі 1 CMR від 25.10.2021 № б/н відправником товару зазначено «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko, проте графа 22 «Підпис та штамп відправника» заповнена штампом PPU «Wieslaw Kus», тобто підприємством яке не є стороною даної зовнішньоекономічної угоди. За умовами зовнішньоекономічного договору від 29.09.2021 № 29882021 розділом 1 «Предмет контракту» передбачено, що товар поставляється в асортименті зазначеному в інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. Також у розділі 2 даного договору визначено, що у такому інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не надавався. Розділом 2 даного договору визначено, що в ціну товару входить вартість упаковки, маркування, страхування і завантаження товару на транспортний засіб. Документи подані до митного оформлення не містять відомостей, що підтверджують числові значення таких складових ціни товару. Розділами 5 та 6 зовнішньоекономічного договору передбачено, що оплата здійснюється на умовах, зазначених в проформах-інвойсах, але такі документи не подано, а у фактурі від 22.10.2021 № PL/050606979/2021-034/0679 відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати. Прайс-лист № б/н доданий до митної декларації містить інформацію лише по одній позиції товару, тому не відповідає визначенню документа за кодом 3014 - прайс-лист виробника товару, оскільки виданий не виробником товару «Supergel28», а відправником "Pol-ExportRoszczenko, та відомості у даному документі не є систематизованим переліком товарів (послуг) із зазначенням цін та умов продажу, що передбачено визначенням поняття прайс-лист (прейскурант).

Документи подані до митного оформлення містять розбіжності та не містять всіх відомостей що підтверджують числові значення митної вартості. Декларанту надіслано вимогу відповідно до частини 2-3 статті 53 МК України надати додаткові документи для підтвердження митної вартості: додатки (інвойс, рахунок-проформу) до зовнішньоекономічного договору (контракту) у разі їх наявності; якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (видаткові, податкові накладні); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (оплата попередніх аналогічних поставок, акт виконаних робіт (наданих послуг)); якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Зважаючи на викладене, відповідно до вимог пункту 2 частини 6 cтатті 54 МК України, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - третій статті 53 МК України, заявлену митну вартість не визнано.

Проведено консультації з декларантом згідно з статтею 57 МК України.

У зв`язку з неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МК України) та методу 26 (ст. 60 МК України) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст. 2 МК України) та методу 2г (ст. 63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу, застосовано метод 2ґ (ст. 64 МК України).

Джерелом інформації для коригування митної вартості слугували ціни, надані в рамках Меморандуму «Всеукраїнською асоціацією імпортерів м`яса та м`ясопродукції» від 28.09.2021, а також МД від 21.10.2021 № UA205170/2021/76480, де митна вартість такого товару становить 1,0 дол. США за кг.»

Ідентичні обставини та джерела інформації, які використовувались митним органом для коригування митної вартості, зазначені і в рішенні про коригування митної вартості товару № UА209000/2021/700109/2 від 26.10.2021.

26.10.2021 декларант подав МД № UA209160/2021/012887 та № UA209160/2021/012888 за якими імпортований товар (сало свиняче морожене...) випущено у вільний обіг з наданням гарантій відповідно до розділу Х МК України.

26.10.2021 з метою здійснення митного оформлення товару, що постачався («їстівні субпродукти свійських свиней морожені печінка обвалена, не подрібнена, без теплової кулінарної обробки, не консервована, без харчових добавок та приправ, вагою нетто 20837 кг. Дата виготовлення 08.2021. Режим зберігання і перевезення при температурі мінус 18 градусів Цельсія. Виробник: Garnikas Frivall Slu, Країна виробництва Іспанія») декларантом подано до Львівської митниці митну декларацію №UA209160/2021/012864. У графі 42 декларації зазначено фактурну вартість товару 6876,21 євро. Митну вартість визначено за першим методом (графа 43) на рівні 6876,21 євро, що згідно курсу становить 210239,43 грн.

На підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації № № UA209160/2021/012864 митної вартості товару та обраного методу її визначення, разом з декларацією декларант надав митному органу документи, які посвідчують підстави придбання товару, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування, а саме: сертифікат якості від 22.10.2021, рахунок-фактуру (інвойс) від 21.10.2021 № PL/050606979/2021-034/0667, автотранспортну накладну від 25.10.2021, міжнародний ветеринарний сертифікат від 15.10.2021 № ES, зовнішньоекономічний контракт від 29.09.2021 № 29882021, інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, інших держав № 7725249 від 26/10.2021, декларацію-інвойс, складену уповноваженим експортером № PL/050606979/2021-034/0667 від 21.10.2021, копію митної декларації країни відправлення MRN 21PL301010Е1205184 від 25.10.2021.

На електронне повідомлення митниці товариство листом від 22.10.2021 № 22/10-01 інформувало відповідача про те, що ним були подані всі наявні документи, а стосовно неможливості надання інших витребуваних документів надані відповідні пояснення.

Однак, 26.10.2021 відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UА209000/2021/700110/2 та сформовано картку відмови № UA209160/2021/00183 у прийнятті митної декларації.

У графі 33 оскаржуваного рішення № UА209000/2021/700110/2 зазначено: Відповідно до пункту 1 частини 4 cтатті 54 МК України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі використаних при обчисленні митної вартості. Під час розгляду документів було виявлено наступне: до митного оформлення заявлено товар «watroba wieprzowa mrozona печінка свиняча заморожена» за ціною 0,33 євро за кг на умовах поставки СРТ-UA Луцьк. Виробником товару заявлено Garnikas Frivall Slu, країна виробництва Іспанія. У графі 1 CMR від 25.10.2021 № б/н відправником товару зазначено «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko, проте графа 22 «Підпис та штамп відправника» заповнена штампом PPU «Wieslaw Kus», тобто підприємством яке не є стороною даної зовнішньоекономічної угоди. За умовами зовнішньоекономічного договору від 29.09.2021 №29882021 розділом 1 «Предмет контракту» передбачено, що товар поставляється в асортименті зазначеному в інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. Також у розділі 2 даного договору визначено, що у такому інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не надавався. Розділом 2 даного договору визначено, що в ціну товару входить вартість упаковки, маркування, страхування і завантаження товару на транспортний засіб. Документи подані до митного оформлення не містять відомостей, що підтверджують числові значення таких складових ціни товару. Розділами 5 та 6 зовнішньоекономічного договору передбачено, що оплата здійснюється на умовах, зазначених в проформах-інвойсах, але такі документи не подано, а у фактурі від 21.10.2021 № PL/050606979/2021-034/0667 відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати. Документ підтвердження вивозу Komunikat IE599 містить інформацію ідентичну поданій до митного оформлення від 25.10.2021, виданий у Республіка Польща. Документ за кодом 9610 копія декларації країни-відправлення від 25.10.2021 MRN 21PL301010Е1205184 також виданий не у країні відправлення Іспанії.

Документи подані до митного оформлення містять розбіжності та не містять всіх відомостей що підтверджують числові значення митної вартості. Декларанту надіслано вимогу відповідно до частини 2-3 статті 53 МК України надати додаткові документи для підтвердження митної вартості: додатки (інвойс, рахунок-проформу) до зовнішньоекономічного договору (контракту) у разі їх наявності; якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (видаткові, податкові накладні); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (оплата попередніх аналогічних поставок, акт виконаних робіт (наданих послуг)); якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до вимог пункту 2 частини 6 cтатті 54 МК України, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - третій статті 53 МК України, заявлену митну вартість не визнано.

Проведено консультації з декларантом згідно з статтею 57 МК України.

У зв`язку з неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МК України) та методу 26 (ст. 60 МК України) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст. 2 МК України) та методу 2г (ст. 63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу, застосовано метод 2ґ (ст. 64 МК України).

Джерелом інформації для коригування митної вартості слугували ціни, надані в рамках Меморандуму «Всеукраїнською асоціацією імпортерів м`яса та м`ясопродукції» від 28.09.2021, а також МД від 12.10.2021 № UA205140/2021/69736, де митна вартість такого товару становить 0,60 дол. США за кг.».

26.10.2021 декларант подав МД № UA209160/2021/012886 за якою імпортований товар (їстівні субпродукти свійських свиней морожені печінка обвалена, не подрібнена...) випущено у вільний обіг з наданням гарантій відповідно до розділу Х МК України.

Вважаючи такі рішення митного органу протиправними, прийнятими всупереч норм митного законодавства та такими, що порушують його права, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду про їх скасування.

Апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що подані товариством документи для митного оформлення товару дають змогу встановити митну вартість товару, а відповідачем в свою чергу не надано належного обґрунтування причин їх неврахування для встановлення митної вартості товару.

Відповідно ч. 2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (ст.49 МК України).

Стаття 51 МК України регулює питання визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, згідно частини 1 митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст.51 МК України, митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VІІІ цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (ст.52 МК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Таким чином, документальне підтвердження в аспекті відповідних митних процедур має своїм завданням підтвердити: а) заявлену митну вартість товарів; б) обраний суб`єктом господарювання метод визначення такої вартості.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 Митного кодексу України).

Крім цього, відповідно до ч. 5 ст. 53 МК України, забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно ч.ч. 1-3 ст. 54 цього Кодексу, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Частиною 6 ст. 54 МК України визначено, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: - невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; - неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 зазначеного Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; - невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 зазначеного Кодексу; - надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Водночас, наявність таких обставин повинна бути обґрунтована та підтверджена відповідними доказами. Встановивши вiдсутнiсть достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхiднi для підтвердження того чи іншого показника.

Судом встановлено, що спірним є правильність визначення декларантом митної вартості імпортованого товару, а саме: сала свинного мороженого, субпродуктів свійських свиней морожених (язик, печінка) та ненадання відповідачу необхідних документів для підтвердження заявленої митної вартості товару.

В обґрунтування причин неможливості визнання заявленої декларантом митної вартості відповідачем не було визнано митну вартість імпортованих позивачем товарів, зокрема, у зв`язку з відмовою надати додаткові документи, а саме: додатки (інвойс, рахунок-проформу) до зовнішньоекономічного договору (контракту) у разі їх наявності; якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (видаткові, податкові накладні); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (оплата попередніх аналогічних поставок, акт виконаних робіт (наданих послуг)); якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідач зазначаючи необхідність подання висновків про вартісні характеристики товару, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями, не зазначив з якою метою були витребувані додаткові документи та які числові значення такі документи мали підтвердити чи спростувати, при тому, що вартість придбання оцінюваного товару підтверджена документально: контракт та рахунки-фактури (інвойси). В процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару.

Разом з тим, відповідно до норм статей 51-58 МК України, самої констатації суб`єктом владних повноважень наявних у нього сумнівів щодо вартості товарів недостатньо для прийняття рішення про коригування такої вартості, вказаний сумнів повинен бути обґрунтований з покликанням на інформацію, яка стала підставою його виникнення.

Щодо не подання страхових документів, то судом встановлено, що страхування товару позивачем не проводилось. При цьому норми частини другої статті 53 МК України визначають обов`язок надання страхових у разі здійснення такого. Відтак, у позивача відсутній такий обов`язок.

Також, судом встановлено, що до кожної митної декларації позивачем було надано рахунки-фактури (інвойси) від 22.10.2021 № PL/050606979/2021-034/0675, № PL/050606979/2021-034/0677, № PL/050606979/2021-034/0673, № PL/050606979/2021-034/0679, № PL/050606979/2021-034/0678 та від 21.10.2021 № PL/050606979/2021-034/0667 у яких зазначено назва товару, загальна кількість, його загальна вартість та вартість за 1 кг, а, відтак, твердження митниці про необхідність коригування митної вартості у зв`язку з не поданням інвойсу із зазначенням назви, загальної кількості та вартості товару як це передбачено розділом 2 контракту від 29.09.2021 № 29882021, є безпідставним, про що вірно зазначив суд першої інстанції.

Не заслуговує на увагу колегії суддів і покликання митного органу на відсутність у вказаних інвойсах відомостей щодо терміну та способу оплати товару, оскільки таке спростовуються зовнішньоекономічним контрактом (договір) від 29.09.2021 № 29882021, а також наданими товариством відповідачу листами від 22.10.2021 № 22/10-01, від 25.10.2021 за № 25/10-03, за № 25/10-02, за № 25/10-05, за № 25/10-06 та за № 25/10-01 у яких позивач зазначав про те, що не мала місце передплата за товар.

Щодо поданих прайс-листів, які на думку відповідача, містять недоліки, а саме: не відповідають визначенню документа за кодом 3014 - прайс-лист виробника товару, оскільки видані не виробниками товару «SB Pork А/S.», «Zaklady Miesne Viando z o.o..», «Supergel28», а відправником "Pol-ExportRoszczenko, то судом першої інстанції, з врахуванням ч. 3 ст. 53 МК, вірно зазначено, що наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, умов поставки, не може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, якщо з інших поданих декларантом документів можливо встановити такі умови поставки.

В даній справі, відображена у прайс-листах вартість товарів в повній мірі відповідає тій вартості, що визначена у рахунках-фактурах щодо кожної поставки товару, а відповідачем не наведено жодних обґрунтованих аргументів стосовно того, яким чином надання позивачем прайс-листів, виданих саме експортером товару, ставить під сумнів достовірність визначеної позивачем митної вартості товару, за умови, що відображена у прайс-листі інформація щодо вартості товарів в повній мірі відповідає вартості, визначеній у поданих до митного оформлення рахунках-фактурах.

Щодо покликання відповідача на те, що у графі 1 CMR від 24.10.2021, від 23.10.2021, від 25.10.2021 відправником товару вказано компанію "Pol-Export" Jaroslaw Roszczenko, а графа 22 «Підпис та штамп відправника» заповнена штампом PPU «Wieslaw Kus», тобто підприємством, що не є стороною зовнішньоекономічної угоди, то, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що вказана компанія PPU «Wieslaw Kus» є іноземним декларантом зі сторони експортера, відомості про це підприємство відображаються у відповідній графі експортних митних декларацій.

Оскільки безпосереднім замитненням товару та його відправленням займалася уповноважена компанія, то наявність штампу у товаротранспортній накладній (CMR) не свідчить про порушення норм митного законодавства та наявність штампа цієї компанії не впливає на рівень митної вартості товару, а тому не може бути підставою для митного органу для коригування заявленої декларантом митної вартості товару.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що відповідач не довів, як суду першої, так і апеляційної інстанції, що в наданих позивачем документах них наявні ознаки підробки, або вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару. Натомість наявність інформації про те, що ідентичні або подібні товари оформлено у митному відношенні іншими особами за вищою митною вартістю може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості товару. Контролюючий орган повинен здійснити дослідження документів щодо поставки товару з метою встановлення доказів, які підтверджують або спростовують цей сумнів.

Також, наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації, що ідентичні або подібні товари оформлено у митному відношенні іншими особами за вищою митною вартістю, жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку, в тому числі контрактом між сторонами.

Колегія суддів вважає, що позивачем подано для митного оформлення імпортованого товару документи, які чітко ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, що піддавалися обчисленню, підтверджували ціну товарів, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин четвертої та п`ятої статті 58 Митного кодексу України, і в митного органу, не було підстав вимагати у декларанта додаткові документи для підтвердження митної вартості. Відповідачем не надано доказів на спростування даних обставин.

Щодо обраного відповідачем методу визначення митної вартості, то колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. ч. 1-4 ст. 60 МК України, у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статей 58 і 59 цього Кодексу, за митну вартість береться прийнята митним органом вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

Під подібними (аналогічними) розуміються товари, які хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними.

Для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку.

Ціна договору щодо подібних (аналогічних) товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості і на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.

Згідно зі статтею 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Відповідно до статті 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Це безпосередньо стосується таких норм міжнародного права, як стаття VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року.

Згідно з пунктом 2 параграфу (а) статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито або аналогічного товару і не повинна базуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. Відповідно до пункту 2 параграфу (b) статті VII цієї угоди під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи аналогічний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно з пунктом 2 параграфу (с) статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року якщо дійсна вартість не може бути визначена відповідно до параграфу (b) цього параграфа, оцінка для митних цілей повинна базуватися на найближчому еквіваленті такої вартості, який можна визначити.

Відповідно до статті 17 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року (далі Угода про застосування статті VII ГААТ) ніщо в цій Угоді не тлумачиться як таке, що обмежує або ставить під сумнів право митних адміністрацій упевнитися в істинності або точності будь-якої заяви, документа чи декларації, поданих для цілей митного оцінювання.

Згідно зі статтею 7 Угоди про застосування статті VII ГААТ, якщо митної вартості імпортних товарів не може бути визначено згідно з положеннями статей 1 - 6 включно, митна вартість визначається з використанням обґрунтованих засобів, сумісних з принципами та загальними положеннями цієї Угоди й статті VII ГАТТ 1994 та на підставі даних, наявних у країні імпорту.

Згідно з частиною першою статті 1 МК України законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Відповідно до пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 року № 598, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

У рішеннях про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів.

Керуючись положеннями Угоди про застосування статті VII ГАТТ 1994 року, у зв`язку із неподанням декларантом документів згідно з переліком та неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (статті 59 МК України) та методу 26 (статті 60 МК України) з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (статті 62 МК України) та методу 2г (статті 63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта, митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України.

Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд вважає, що відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом. Суду першої та апеляційної інстанції не навів достатньо підстав правомірності проведеного відповідачем розрахунку митної вартості у такий спосіб та за довільною методикою.

Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації митниці, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено.

Сам факт здійснення митного оформлення подібних товарів за митною вартістю, що є більша заявленої декларантом, не може бути безумовною підставою для коригування відповідачем митної вартості товару.

Не заслуговує на увагу колегії суддів посилання митним органом у рішеннях про коригування митної вартості лише на інформацію, надану в рамках Меморандуму «Всеукраїнської асоціації імпортерів м`яса та м`ясопродукції» від 28.09.2021 та номер митної декларації, як на джерело цінової інформації, не свідчить про належне обґрунтування митним органом можливості визначення митної вартості за резервним методом.

Відповідно до ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Щодо оскарження рішення суду в частині витрат на професійну правничу допомогу, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У силу вимог частини шостої статті 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Згідно із частиною першою статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до пункту першого частини третьої статті 132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Частиною 7 статті 139 КАС України передбачено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Відповідно до статей 1, 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

На підтвердження надання правничої допомоги позивачем надано: договір про надання правової допомоги від 08.09.2021, рахунок-фактуру № 1-000000276 від 20.04.2022, акт здачі-приймання робіт № 1-000000276/К, квитанції № 276/К від 20.04.2022, попередній (орієнтовний) розрахунок суми витрат на професійну правничу допомогу від 20.04.2022 № 20/04-01, згідно якого позивач сплатив Адвокатському бюро «Крючкова» кошти в загальній сумі 15000,00 грн на оплату правової допомоги, яка відповідно до попереднього (орієнтовного) розрахунку суми витрат на професійну правничу допомогу складається з: ознайомлення з рішеннями про коригування митної вартості товарів (2 год); ознайомлення з товаросупровідними документами, наданими клієнтом щодо кожної поставки, подання письмових пояснень (1 год); пошук інформації щодо контрагента у мережі Інтернет та перевірка правосуб`єктності учасників зовнішньоекономічної операції (1 год); юридичний прогноз справи, детальний аналіз та вивчення фактичних обставин справи (1 год); вивчення судової практики з відповідних правовідносин, складання та подання позовної заяви (2 год); складання стратегії представництва товариства у суді щодо даної справи та вивчення судової практики з відповідних правовідносин (3 год). Орієнтовна сума витрат на правову допомогу становить 15000,00 грн.

Колегія суддів зазначає, що при визначенні суми відшкодування судових витрат, суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг. Надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто повинно бути доведено доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи.

Крім того, враховуючи вимоги статей 134, 139 КАС України під час вирішення питання про розподіл судових витрат, суд за наявності заперечення сторони проти розподілу витрат на адвоката або з власної ініціативи, керуючись критеріями, що визначені частинами сьомою-дев`ятою статті 139 КАС України, може не присуджувати стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, всі її витрати на професійну правову допомогу.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Об`єднаної палати Верховного Суду від 03.10.2019 у справі № 922/445/19.

Враховуючи вищевикладене колегія суддів погоджується із позицією суду першої інстанції, що враховуючи предмет спору та виходячи із критеріїв, визначених частинами третьою, п`ятою статті 134, частиною дев`ятою статті 139 КАС України на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5000,00 грн.

Решту витрат повинен понести позивач.

Інші доводи апеляційної скарги фактично зводяться до переоцінки доказів та незгодою апелянта з висновками суду першої інстанцій по їх оцінці, тому не можуть бути прийняті апеляційною інстанцією.

Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення суд першої інстанції, правильно встановив обставини справи, не допустив порушень норм матеріального та процесуального права, які могли б бути підставою для його скасування, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Львівської митниці залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 01 липня 2022 року у справі № 140/3490/22, без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя М. П. Кушнерик
судді А. Р. Курилець
О. І. Мікула
Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду