Справа № 160/14064/22
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2022-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

14 листопада 2022 року Справа №160/14064/22

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Голобутовського Р.З., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання Департаменту патрульної поліції про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін у адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними та скасування висновку, наказів, поновлення на роботі та стягнення середньомісячного грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

12.09.2022 ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Департаменту патрульної поліції (далі відповідач), в якій просить:

- визнати незаконним та скасувати висновок службового розслідування з приводу причин та обставин можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу №2 роти №2 батальйону №1 Полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області ДПП молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 ;

- визнати незаконним та скасувати наказ начальника Департаменту патрульної поліції від 17.08.2022 №475 про застосування до працівника Полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровські області ДПП дисциплінарного стягнення, а саме до ОСОБА_1 ;

- визнати незаконним та скасувати наказ начальника Департаменту патрульної поліції від 30.08.2022 №1119 о/с про звільнення молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу №2 роти № 2 батальйону №1 Полку патрульної поліції в місці Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровські області ДПП зі служби в поліції;

- поновити на службі в поліції на посаді інспектора взводу №2 роти №2 батальйону №1 полку патрульної поліції в місці Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровські області ДПП Головка Ігоря Миколайовича;

- стягнути з Департаменту патрульної поліції середньомісячне грошове забезпечення ОСОБА_1 за час вимушеного прогулу.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.09.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи.

26.09.2022 представником відповідача подано клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

В обґрунтування клопотання зазначено, що враховуючи обставини даної справи та питання, що можуть виникнути під час її розгляду, для об`єктивного, повного та всебічного розгляду даної справи є необхідним участь сторін провадження у її розгляді та надання ними особистих пояснень з приводу порушених питань.

При вирішенні вказаного клопотання суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до положень п. 20 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Згідно з ч. 4 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років".

Частиною 3 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відтак, заява відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін повинна бути обґрунтованою та містити достатні мотиви неможливості розгляду цієї справи в спрощеному провадженні.

Однак, у поданому відповідачем клопотанні не наведено обґрунтованих доводів неможливості вирішення цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд звертає увагу на те, що позивач та відповідач вчасно скористались наданими їм правами на подання пояснень та відзиву з викладенням правової позиції щодо заявлених позовних вимог, та надали до суду докази на підтвердження власних доводів.

Відповідно до ч. 2 ст. 159 Кодексу адміністративного судочинства України заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Таким чином, учасники судового процесу своєчасно скористались можливістю викласти доводи з приводу заявлених позовних вимог. Судом не встановлено жодних перешкод у можливості відповідача скористатись правом бути ознайомленим із судовим процесом та надавати заяви по суті справи.

Жодних інших мотивів щодо неможливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін відповідач не навів.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Разом з цим суд також звертає увагу на те, що Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі Ахеп v. Germany, заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року Varela Assalino contre le Portugal, заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд вважає, що відповідач встановленим порядком розгляду цієї справи не обмежений у своїх процесуальних правах, у свободі надання суду доказів та відповідях щодо наведених позивачем обставин, у доведенні перед судом їх переконливості.

Також суд зважає на введення в Україні воєнного стану з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», продовження воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26.03.2022 року строком на 30 діб указом Президента України від 14.03.2022 року №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовження воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.04.2022 року строком на 30 діб указом Президента України від 18.04.2022 року №259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовження воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.05.2022 року строком на 90 діб указом Президента України від 17.05.2022 року №341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовження воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23.08.2022 року строком на 90 діб указом Президента України від 23.08.2022 року №573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні». Відтак, суди здійснюють правосуддя в умовах дотримання безпеки учасників судового процесу.

Враховуючи викладене, суд вважає, що складність цієї справи, характер спірних правовідносин та предмет спору не входить до категорії справ, які необхідно розглядати за правилами загального позовного провадження або за правилами спрощеного провадження з викликом сторін, а тому суд робить висновок, що клопотання Департаменту патрульної поліції про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 248, 260, 263 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Клопотання Департаменту патрульної поліції про розгляд справи №160/14064/22 у судовому засіданні з повідомленням сторін - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Р.З. Голобутовський