Справа № 260/4044/22
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2022-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

про залишення позовної заяви без розгляду

14 листопада 2022 рокум. Ужгород№ 260/4044/22

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дору Ю.Ю., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Мукачівської окружної прокуратури Закарпатської області в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області до Комунального некомерційного підприємства "Свалявська міська лікарня" Свалявської міської ради за участю третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самотійних вимог - Свалявської міської ради про зобов`язання вчинити дії

В С Т А Н О В И В:

Мукачівська окружна прокуратура Закарпатської області в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Комунального некомерційного підприємства "Свалявська міська лікарня" Свалявської міської ради за участю третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самотійних вимог - Свалявської міської ради у якому просить: зобов`язати Комунальне некомерційне підприємство «Свалявська міська лікарня» Свалявської міської ради () привести у стан готовності захисну споруду №26908, що знаходиться за адресою вул. Визволення, 23, м. Свалява, Мукачівського району, Закарпатської області, з метою використання її за призначенням у відповідності до «Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту», затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 579 від 09.07.2018.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 жовтня 2022 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Однак, після відкриття провадження в даній справі, суддею встановлено, що дана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 171 КАС України.

03 листопада 2022 року, ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду позовну заяву було залишено без руху, та надано позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі.

Вказав, що недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом надання суду обґрунтованих пояснень щодо підстав звернення до суду в інтересах держави за наявності державного органу, уповноваженого здійснювати функції захисту інтересів держави у сфері пожежної та техногенної безпеки.

На виконання ухвали Закарпатського окружного адміністративного суду від 03 листопада 2022 року керівник Мукачівської окружної прокуратури надав суду пояснення, в яких вказує, що чинним законодавством не визначений перелік випадків, за яких прокурор здійснює представництво в суді, однак встановлені оціночні критерії, орієнтири й умови, коли таке представництво інтересів держави в суді є можливим та необхідним. Зазначає підставою для представництва прокурором інтересів держави в даних спірних правовідносинах є бездіяльність органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції держави у спірних правовідносинах, ГУ ДСНС у Закарпатській області (частина 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Надаючи правову оцінку доводам керівника Мукачівської окружної прокуратури, що викладені у заяві на виконання ухвали Закарпатського окружного адміністративного суду від 03 листопада 2022 року, суд враховує таке.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з статтею 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює: 1) підтримання публічного обвинувачення в суді; 2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; 3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частиною 3 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.

Відповідно до частин 3, 4 статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Таким чином, виключними підставами для представництва прокурором у суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень економічних, політичних та інших державних інтересів внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, що вчиняються у відносинах між ними або з державою. В той же час, таке представництво інтересів держави в суді здійснюється в порядку, визначеному законом.

Частиною 1 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 №1697-VII (далі - Закон №1697-VII) встановлено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону №1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Окремими абзацами частини 4 статті 23 Закону №1697-VII установлено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

У разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина або представництва інтересів держави у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право:

1) витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом;

2) отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

Отже, прокурор як посадова особа державного правоохоронного органу з метою реалізації встановлених для цього органу конституційних функцій має право звертатися до адміністративного суду із позовною заявою про захист прав, свобод та інтересів громадянина чи держави (стаття 55 Конституції України), не на загальних підставах, а тільки тоді, коли для цього були виняткові умови, і на підставі визначеного законом порядку такого звернення.

Конституція України та спеціальні закони не визначають перелік випадків, за яких прокурор здійснює представництво в суді, однак, встановлюють критерії, орієнтири й умови, коли таке представництво є можливим. Наприклад, таке право виникає там і тоді, коли прокурор діє в інтересах громадянина, які за певних очевидних і об`єктивних причин не здатні захистити свої порушені або оспорювані права чи реалізувати процесуальні повноваження.

Здійснювати захист інтересів держави в адміністративному суді прокурор може винятково за умови, коли захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Тобто, у першому випадку прокурор набуває процесуального права на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно. У другому випадку законодавчо обумовлено, що має бути відсутнім орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Відповідна правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 13.02.2019 у справі №826/13768/16.

Представництво інтересів держави прокурором в суді не повинно мати на меті підміну суб`єкта виконання владних управлінських функцій, а має спонукати до виконання у разі неналежного виконання таких функцій суб`єктом владних повноважень, якого представлятиме прокурор в суді.

З урахуванням завдань та функцій прокуратури у правовій державі та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, підстави та порядок звернення прокурора до адміністративного суду в порядку його представництва інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено та окремо від реалізації права на звернення до суду самого суб`єкта владних повноважень.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 09.10.2019 у справі №0440/4892/18, від 04.10.2019 у справі №804/4728/18, від 17.09.2019 у справі №804/4584/18, від 30.07.2019 у справі №0440/6927/18 та інших.

Кодексом цивільного захисту України повноваження щодо захисту інтересів держави у сфері пожежної та техногенної безпеки покладені на органи ДСНС.

За змістом пункту 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

З урахуванням положень Кодексу цивільного захисту України та закону України "Про прокуратуру" право на звернення до суду в інтересах держави у правовідносинах щодо державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки може виникнути у прокурора лише у тому випадку, коли державний орган, зазначений у частині 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України, не здійснює функції, передбачені законом.

Зазначена обставина обгрунтовується прокурором у позовній заяві в порядку, передбаченому статтею 53 Кодексу адміністративного судочинства України.

В обґрунтування підстав представництва інтересів держави в особі уповноваженого органу - ГУ ДСНС в області керівник прокуратури посилається на правову позицію Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладену у постанові від 03.10.2018 у справі за № 826/12192/16 та у постанові від 25.07.2019 у справі № 820/5164/15, а також Великої Палати Верховного Суду у справі № 820/4717/16 (постанова від 15.05.2019).

Разом з тим, у цих постановах Верховний Суд не досліджував наявність у прокурора права на звернення до суду в інтересах держави в особі ДСНС у сфері техногенної та пожежної безпеки та не висловлював відповідну правову позицію.

Тому, посилання на постанови від 03.10.2018 у справі за № 826/12192/16 , від 25.07.2019 у справі № 820/5164/15 та від 15.05.2019 у справі № 820/4717/16, як на позицію Верховного Суду щодо представництва прокуратурою інтересів держави в особі Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області є безпідставним.

Інші доводи в обґрунтування підстав представництва інтересів держави в особі уповноваженого органу - ГУ ДСНС керівником прокуратури у позовній заяві та заяві про усунення недоліків позовної заяви не зазначені. Зокрема, зазначивши орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (Головне управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області) керівник прокуратури не вказав причини, які перешкоджають зазначеному уповноваженому органу держави виконувати покладені на нього функції державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, які реалізовуються, зокрема, шляхом звернення до суду з відповідними вимогами.

Тому, суд вважає, що пояснення керівника Мукачівської окружної прокуратури щодо підстав звернення до суду в інтересах держави за наявності державного органу, уповноваженого здійснювати функції захисту інтересів держави у сфері пожежної та техногенної безпеки не усувають недоліки позовної заяви.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статтті 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності.

Відтак, з урахуванням вищезазначеного, суд приходить до висновку щодо необхідності позовну заяву Мукачівської окружної прокуратури Закарпатської області в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області до Комунального некомерційного підприємства "Свалявська міська лікарня" Свалявської міської ради за участю третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самотійних вимог - Свалявської міської ради про зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду.

Керуючись статтями 150-154, 240,242,243, 248 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов Мукачівської окружної прокуратури Закарпатської області в інтересах держави (вул. А.Лінтура, 15, м. Мукачево) в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області (вул. Літуна Андрія, буд.15,м. Мукачево,Мукачівський район, Закарпатська область,89600, ) до Комунального некомерційного підприємства "Свалявська міська лікарня" Свалявської міської ради (вул. Визволення, буд. 23,м. Свалява,Свалявський район, Закарпатська область,89300, ) за участю третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самотійних вимог - Свалявської міської ради (вул.Головна, 1, м. Свалява, Мукачівський район,Закарпатська область, 89300, ) про зобов`язання вчинити дії., - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 256 КАС України, та може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду у встановлений ст. 295 КАС України п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СуддяЮ.Ю.Дору