Справа № 160/6735/22
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2022-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 жовтня 2022 року Справа № 160/6735/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рищенка А.Ю., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, -
10.05.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - відповідач), в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 25.08.2021 року № 1747 «Про організацію Проведення службового розслідування», в частині відсторонення на час проведення службового розслідування підполковника поліції ОСОБА_1 від виконання службових обов`язків за посадою слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП з 26.08.2021 року;
- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області виплатити ОСОБА_1 премію за період з 26.08.2021 року по 25.10.2021 року у розмірі 15 698,44 грн.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в період з 25.08.2021 по 23.10.2021 року знаходився на лікарняному. Втім, як зазначає позивач, не дивлячись, на знаходження ОСОБА_1 на лікарняному, 25.08.2021 начальник Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, будучи обізнаним, що ОСОБА_1 знаходиться на лікарняному, виніс наказ № 1747 «Про організацію проведення службового розслідування, в якому відповідно до пункту 3 на час проведення службового розслідування відсторонено підполковника поліції ОСОБА_1 від виконання службових обов`язків за посадою слідчого відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП з 26.08.2021 та відповідно до пункту 4 УФЗБО ( ОСОБА_2 ) з 26.08.2021 слідчому відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП підполковнику поліції ОСОБА_1 здійснювалось нарахування грошового забезпечення відповідно до вимог ч. 5 ст. 70 Закону України «Про Національну поліцію», крім премії. Позивач вказує, що ним було отримано Довідку про доходи за 2021 рік, видану гр. ОСОБА_1 начальником управління УФЗБО Головного управління в Дніпропетровській області, відповідно до якої, як зауважує позивач, йому не було виплачено премію за період з 26.08.2021 по 25.10.2021 у сумі 15 698,44 грн. Позивач вважає, що посилання відповідача в оскаржуваному наказі від 25.08.2021 № 1747 «Про організацію проведення службового розслідування», на норми, які визначають правові підстави відсторонення, не є правовою підставою для відсторонення слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_1 , згідно з частиною 1 статті 17 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», оскільки спірним наказом № 1747 від 25.08.2021 призначено службове розслідування за фактом саме можливого порушення службової дисципліни. Вказує, що належним способом відновлення порушеного права позивача є саме зобов`язання відповідача виплатити премію в сумі за період з 26.08.2021 по 25.10.2021 у сумі 15 698,44 грн.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.05.2022 відкрито провадження у справі № 160/6735/22 та призначено розгляд останньої за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, за наявними у справі матеріалами (письмове провадження).
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
29.06.2022 позивачем надано до Дніпропетровського окружного адміністративного суду додаткові пояснення.
Тобто, на думку позивача, за період з 26.08.2021 по 25.10.2021 позивачу незаконно знято премію за частину серпня 2021 року, з 26 по 31.08.2021 року - 1385,16 грн., не збережена премія за вересень 2021 року 7156,64 грн. та за жовтень 2021 року, з 01 по 25.10.2021 року - 5771,48 грн. (з розрахунку 7156,64 грн./31день*25днів), а всього на суму 14 313,28 грн.
Відтак, позивач вказує, що саме вказану суму премії за період з 26.08.2021 по 25.10.2021 в розмірі 14 313,28 грн. необхідно стягнути судом із відповідача - ГУНП в Дніпропетровській області на користь позивача - ОСОБА_1 .
14.07.2022 Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області надано до Дніпропетровського окружного адміністративного суду відзив на позовну заяву. В обґрунтування відзиву відповідач зазначив, що приписами ст. 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції встановлено, що відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) є тимчасовим заходом на час проведення службового розслідування та може бути застосовано до поліцейського у разі, якщо обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку. Під час відсторонення від виконання службових обов`язків (посади) поліцейський зобов`язаний перебувати на робочому місці, визначеному керівником, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, та сприяти проведенню службового розслідування. Отже, як вказує відповідач, на підставі вказаного, відсторонення від виконання службових обов`язків (посади) поліцейського на час проведення службового розслідування належить до дискреційних повноважень начальника ГУНП. Крім того, відповідач вказав, що нормами Законом України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту, Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України не передбачено заборони відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) на час проведення службового розслідування, у зв`язку з перебуванням останнього на лікарняному.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.07.2022 позов залишено без руху, відповідно до ч.13 ст.171 КАС України.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.08.2022 поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду по адміністративній справі №160/6735/22.
Продовжено розгляд справи №160/6735/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу.
01.09.2022 ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду витребувано від відповідача додаткові докази у справі №160/6735/22.
Згідно положень ст. 262 КАС України, суд розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в ГУНП на посаді слідчого відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП та мав спеціальне звання поліцейського - підполковник поліції.
З матеріалів справи також вбачається, що рапортом т.в.о. начальника УГІ ГУНП в Дніпропетровській області від 23.08.2021 було повідомлено начальника ГУНП в Дніпропетровській області, що слідчий відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП підполковник поліції ОСОБА_1 , перебуваючи на службі, в цивільному одязі, заступив на добове чергування у складі слідчо-оперативної групи, проте прибув на власному автомобілі «KIA Clarus», н.з. НОМЕР_1 у магазині питної води за адресою м. Дніпро, просп. Калнишевського, 30, де, зі слів очевидців, направляв на громадянина ОСОБА_3 вогнепальну зброю, погрожуючи вбивством, поводив себе зухвало і зверхньо, вживав спиртне.
Поліцейськими неодноразово було запропоновано ОСОБА_1 пройти у відповідному медичному закладі чи за допомогою портативного газоаналізатору «Drager» огляд на стан сп`яніння, але останній відмовився.
У зв`язку з цими фактами, у рапорті було запропоновано провести службове розслідування.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 25.08.2021 за №1747 «Про організацію проведення службового розслідування» визначено:
1. Призначити службове розслідування за інформацією щодо можливого порушення службової дисципліни слідчим відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП підполковником поліції ОСОБА_1 .
2. Проведення службового розслідування доручити дисциплінарній комісії у складі:
1) голова дисциплінарної комісії - заступник начальника Головного управління - начальник СУ ГУНП полковник поліції Сліпчук О.С.
2) члени дисциплінарної комісії - т.в.о. начальника УП підполковник поліції ОСОБА_4 , заступник начальника управління - начальник ОМВ СУ ГУНП підполковник поліції ОСОБА_5 , старший інспектор ВСР УП ГУНП підполковник поліції ОСОБА_6 та старший слідчий ОМВ СУ ГУНП капітан поліції ОСОБА_7 .
4. УФЗБО ( ОСОБА_2 ) з 26.08.2021 слідчому відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП підполковнику поліції ОСОБА_1 здійснювати нарахування грошового забезпечення відповідно до вимог ч. 5 ст. 70 Закону України «Про Національну поліцію».
5. Заступникові начальника СУ ГУНП підполковнику поліції ОСОБА_8 забезпечити виконання заходів, визначених у ч. 8 ст. 70 Закону України «Про Національну поліцію».
6. Голові дисциплінарної комісії підготувати та надати на розгляд і | затвердження висновок службового розслідування з відповідними пропозиціями.
Відтак, позивач, не погоджуючись із наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 25.08.2021 за №1747 «Про організацію проведення службового розслідування», в частині відсторонення підполковника поліції ОСОБА_1 від виконання службових обов`язків за посадою слідчого відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП з 26.08.2021, на час проведення службового розслідування, звернувся до суду із даним позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.
Пунктами 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі Закон № 580-VIII) визначено, що поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.
За приписами частин 1, 2 статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Дисциплінарний статут Національної поліції України, який затверджений Законом України від 15.03.2018, набув чинності з 07.10.2018.
Згідно статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
У пункті 1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок № 893) зазначено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Пунктом 3 розділу II Порядку №893 визначено, що службове розслідування не призначається в разі надходження до органу (підрозділу, закладу, установи) поліції чи закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських (далі - ЗВО), матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення. У цьому разі рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.
Суд вказує, що зазначена вище норма має імперативний характер та не містить будь-яких виключень або зауважень, а тому, суд доходить висновку, що доводи позивача про призначення відносно нього службового розслідування під час його тимчасової непрацездатності, не заслуговують на увагу, оскільки тимчасова непрацездатність особи, відносно якої призначається службове розслідування не є підставою для не призначення такого службового розслідування.
Щодо відсторонення ОСОБА_1 від виконання службових обов`язків за посадою слідчого відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП з 26.08.2021, на час проведення службового розслідування, суд зазначає про таке.
Згідно з частиною 1 статті 70 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський, щодо якого проводиться службове розслідування, може бути відсторонений від виконання службових обов`язків у порядку, визначеному Дисциплінарним статутом Національної поліції України.
Згідно пунктів 1, 2 розділу IІI Порядку №893, на час проведення службового розслідування поліцейський може бути відсторонений від виконання службових обов`язків (посади) у разі, якщо обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку.
Відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) здійснюється на підставі письмового наказу керівника, до повноважень якого належать призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, воно не може тривати більше строку, передбаченого для проведення службового розслідування або зазначеного в рішенні суду.
Поліцейський має право ознайомитися та отримати копію наказу про відсторонення його від виконання службових обов`язків (посади).
Особливості відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) визначено частинами четвертою-шостою статті 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Відповідно до частини 1-2 статті 17 Дисциплінарного статуту відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) є тимчасовим заходом на час проведення службового розслідування та може бути застосовано до поліцейського у разі, якщо обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку.
Відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) оформляється письмовим наказом керівника, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, та не може перевищувати строку, передбаченого для проведення службового розслідування або зазначеного в рішенні суду.
Суд зауважує, що виходячи з приписів вказаних норм, відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) є тимчасовим заходом та може бути застосовано до такого поліцейського безпосередньо на час проведення службового розслідування, тобто до встановлення обставин дисциплінарного проступку.
Отже, як встановлено судом, на виконання вказаних вимог законодавства письмовим наказом начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 25.08.2021 року за №1747 «Про організацію проведення службового розслідування», пунктом 3 відсторонено підполковника поліції ОСОБА_1 від виконання службових обов`язків за посадою слідчого відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП з 26.08.2021, на час проведення службового розслідування.
Крім того, суд зауважує, що на час складення даного судового рішення, висновком про результати службового розслідування від 25.10.2021 та змістом наказу №1795к від 25.10.2021 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності слідчого ВРОТЗ СУ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 » підтверджено обставини виявленого дисциплінарного проступку ОСОБА_1 за результатами службового розслідування, призначеного наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 25.08.2021 за №1747 «Про організацію проведення службового розслідування».
Таким чином, вказане у своїй сукупності, вказує на правомірність та обґрунтованість рішення відповідача про відсторонення ОСОБА_1 від виконання службових обов`язків за посадою слідчого відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП з 26.08.2021, на час проведення службового розслідування.
При цьому, суд вказує, що вимоги позивача про зобов`язання Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області виплатити ОСОБА_1 премію за період з 26.08.2021 по 25.10.2021 у розмірі 14 313,28 грн. є необґрунтованими та безпідставними, оскільки відповідно до ч. 5 ст. 70 Закону України "Про Національну поліцію", за особою, відстороненою від виконання службових обов`язків (посади), зберігаються всі види грошового забезпечення, які були їй визначені до відсторонення, крім премії.
Відтак, враховуючи правомірність та обґрунтованість рішення відповідача про відсторонення позивача від виконання службових обов`язків за посадою слідчого відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП з 26.08.2021 по 25.10.2021, суд вказує про відсутність підстав для виплати ОСОБА_1 премії за вищевказаний період часу.
Поряд з цим, при вирішенні справи суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення…Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи ( справа «Проніна проти України», рішення ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року)
Очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди умотивовувати свої рішення. Але дану вимогу не слід розуміти як таку, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент.
Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем вимоги є недоведеними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Оскільки у задоволенні позовних вимог відмовлено, судові витрати зі сплати судового збору, понесені позивачем, відповідно до ст. 139 КАС України не відшкодовуються.
Керуючись ст. ст. 241-246, 250 КАС України, суд,-
В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені ст. 295 КАС України.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А. Ю. Рищенко