Справа № 360/1885/22
Суддя: Н.М. Басова
Дата ухвалення: 2022-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

14 листопада 2022 року Справа № 360/1885/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Басова Н.М., перевіривши матеріали позовної заяви Луганського державного університету внутрішніх справ імені Е.О.Дідоренка до ОСОБА_1 про стягнення витрат,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшов позов Луганського державного університету внутрішніх справ імені Е.О.Дідоренка до ОСОБА_1 , в якому позивач просить суд:

-стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), на користь держави в особі центрального органу виконавчої влади МВС України в особі його структурного підрозділу - Луганського державного університету внутрішніх справ імені Е.О. Дідоренка (код ЄРДПОУ: 08682387; р/р UA1003202, Казначейська служба України м. Київ. Призначення платежу: відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням у вищому навчальному закладі *;144401;1600034;1; РНОКПП) витрати, пов`язані з його утриманням у Луганському державного університету внутрішніх справ імені Е.О. Дідоренка, у розмірі 42194,60 грн.

Ухвалою суду від 01.11.2022 адміністративний позов Луганського державного університету внутрішніх справ імені Е.О. Дідоренка залишено без руху.

Встановлено Луганському державному університету внутрішніх справ імені Е.О. Дідоренка строк для усунення недоліків протягом десяти календарних днів з дня отримання копії даної ухвали шляхом надання суду через підсистему "Електронний суд": доказів про сплату судового збору у розмірі 2481,00 грн на вказані реквізити; обґрунтованої заяви про необхідність залучення до участі у справі третьої особи; доказів на підтвердження того, що зазначена у позовній заяві електронна адреса відповідача належить саме ОСОБА_1 .

На виконання ухвали суду від 01.11.2022 представником позивача надано уточнений адміністративний позов, клопотання про відстрочення сплати судових витрат та відповідні докази.

Щодо наданого уточненого адміністративного позову, суд зазначає наступне.

За приписами частин другої, третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Позовна заява може бути складена шляхом заповнення бланка позову, наданого судом.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначається: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Всупереч вказаним нормам статті 160 КАС України представником позивача надано уточнений адміністративний позов, який не оформлений належним чином.

Щодо клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору, суд зазначає наступне.

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору зазначено, що кошторисом Луганського державного університету внутрішніх справ імені Е.О. Дідоренка на 2022 рік передбачено, що КЕКВ 2800 «інші поточні видатки» складає 19800 грн на рік, які можуть бути використані для сплати судового збору.

У зв`язку із збройною агресією російської федерації проти України в Луганському державному університеті внутрішніх справ імені Е.О. Дідоренка, як і в інших підрозділах МВС України, збільшилася кількість випадків відрахування курсантів та звільнення молодих фахівців, які з тих чи інших причин не бажають продовжувати службу в Національній поліції України, що призвело до збільшення обсягу претензійно-позовної роботи університету.

Станом на момент звернення з позовом до ОСОБА_1 позивачем вичерпано ліміт коштів для сплати судового збору, тому сплата судового збору в розмірі 2481,00 грн можлива лише після збільшення асигнування КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки».

Позивачем також зазначено, що листом ЛДУВС імені Е.О. Дідоренка від 17.10.2022 №1632 до ДФОП МВС України направлено лист щодо перерозподілу коштів та збільшення асигнування КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки» на 263000,00 грн.

На підставі викладеного, позивач просить суд відстрочити сплату судового збору до моменту збільшення асигнування КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки», а саме на 30 календарних днів.

Розглянувши клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким законом є Закон України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, частина перша статті 133 КАС України визначає право суду на звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору виходячи із майнового стану сторони, водночас стаття 8 Закону України «Про судовий збір» конкретизує порядок, умови такого звільнення та коло осіб, які можуть бути звільнені від сплати судового збору.

При цьому, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Водночас, як вказала Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18, у нормах частини другої статті 132 КАС України відсилання до норм Закону України «Про судовий збір», зокрема до підстав для звільнення від сплати судового збору, визначених статтею 8, передбачене лише щодо питання звільнення від сплати судового збору. Це означає, що юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату. Крім того, із наведеного убачається, що прийняти рішення про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд може і з власної ініціативи у тому разі, коли юридична особа звертається із клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

Відтак, не зважаючи на критерії, визначені у статті 8 Закону України «Про судовий збір», суд вправі вирішувати питання відстрочення, розстрочення сплати судового збору для юридичних осіб.

Водночас, як вказав Верховний Суд в ухвалі від 02.06.2022 у справі № 640/28106/20, від звільнення, відстрочення та розстрочення суб`єкту владних повноважень сплати судового збору може розцінюватися, як надання державним органам певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу - юридичними та фізичними особами, які зобов`язані сплачувати такий збір, а тому висновки Великої Палати Верховного Суду, висловлені у справі №0940/2276/18 не можуть бути застосовані до суб`єктів владних повноважень у питаннях щодо сплати ними судового збору. Окрім того, в ухвалі від 19.05.2022 у справі № 340/6875/21 Верховний Суд відхилив посилання на постанову Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18, оскільки відстрочення або розстрочення сплати судового збору є правом суду, а не обов`язком.

У свою чергу, щодо оцінки майнового критерію для цілей звільнення/відстрочення/розстрочення сплати судового збору суб`єктам владних повноважень, то суд приймає до уваги висловлену Верховним Судом позицію, що у питаннях сплати судового збору держава має дотримуватись принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж (постанови від 15.05.2018 по справі № 804/2979/17 та від 07.06.2018 по справі № 822/276/17). Якщо бюджетні установи діють як суб`єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати (постанова Верховного Суду від 10.09.2018 по справі № 357/12145/16-а).

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в том у числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Відтак, оскільки позивач є суб`єктом владних повноважень, то суд не вбачає підстав для відстрочення його від сплати судового збору.

Враховуючи викладене, підстави для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору відсутні.

При цьому, згідно статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Суд приймає до уваги те, що наразі кошти на сплату судового збору позивачем вичерпано та ним вживаються дії щодо перерозподілу коштів та збільшення асигнування КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки» на 263000,00 грн.

За таких обставин, суд вважає такі причини поважними щодо несвоєчасного виконання ухвали суду про залишення позову без руху та дійшов висновку про можливість з власної ініціативи продовжити позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви до 30 листопада 2022 року шляхом надання суду доказів про сплату судового збору у розмірі 2481,00 грн на вказані реквізити, а також належним чином оформленого адміністративного позову відповідно до вимог статті 160 КАС України разом з доказами надіслання листом з описом вкладення відповідачу копій поданих до суду документів (або квитанції про доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінету користувача ЄСІТС).

Керуючись ст.ст.118, 121, 160, 169 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Луганського державного університету внутрішніх справ імені Е.О.Дідоренка про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Продовжити Луганському державному університету внутрішніх справ імені Е.О.Дідоренка строк для усунення недоліків до 30 (тридцятого) листопада 2022 року шляхом надання суду:

- доказів про сплату судового збору у розмірі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) гривня 00 копійок на вказані реквізити;

- належним чином оформленого адміністративного позову відповідно до вимог статті 160 КАС України разом з доказами надіслання листом з описом вкладення відповідачу копій поданих до суду документів (або квитанції про доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінету користувача ЄСІТС).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.М. Басова