Справа № 380/15769/22
Суддя: Кисильова Ольга Йосипівна
Дата ухвалення: 2022-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 листопада 2022 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Кисильова О.Й., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и л а:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції (далі відповідач), у якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не виплати позивачу суми доплати до грошового забезпечення у розмірі до 50% від грошового забезпечення за період 01.12.2020 по 31.12.2020 та з 01.03.2021 по 31.01.2022 пропорційно відпрацьованому часу під час виконання службових обов`язків в умовах безпосереднього контакту з населенням відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 № 375;

- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити позивачу суми доплати до грошового забезпечення у розмірі до 50% від грошового забезпечення за період 01.12.2020 по 31.12.2020 та з 01.03.2021 по 31.01.2022 пропорційно відпрацьованому часу під час виконання службових обов`язків в умовах безпосереднього контакту з населенням відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 № 375.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ч. 6 ст. 161 КАС України.

У позовній заяві позивач зазначає, що статтею 122 КАС України не передбачено строків звернення до суду у справах про стягнення заробітної плати у разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці. Натомість строки звернення до суду у спорах про виплату працівникові належних сум врегульовані статтею 233 КЗпП України, норми якої зазнали змін з 19.07.2022. Вказана норма передбачає, що працівник може звернутися до суду про стягнення суми у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про нараховані суми. Письмове повідомлення про нараховані суми позивач отримав у серпні 2022 року.

Вирішуючи питання дотримання позивачем строку звернення до суду, слід врахувати таке.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 233 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) у редакції, чинній до 19.07.2022, у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Таким чином, до 19.07.2022 строк звернення до суду з позовом про стягнення належної працівникові заробітної плати не було обмежено строками.

Однак, 19.07.2022 набув чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин" від 01.07.2022 № 2352-ІХ, яким внесені зміни до діючого законодавства про працю.

Зокрема, змін зазнали норми законодавства щодо порядку звернення громадян до суду у разі виникнення трудових спорів у частині строків таких звернень.

Частини перша та друга ст. 233 КЗпП України викладені у такій редакції:

- працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті (ч. 1);

- із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116) (ч. 2).

Відтак, унесенням до Кодексу законів про працю України вказаних змін законодавець, виклавши у новій редакції ч. 1 та ч. 2 ст. 233 КЗпП України, запровадив строки звернення до суду з позовом про стягнення належної заробітної плати у разі звільнення працівника.

Варто відмітити, що ч. 2 ст. 233 КЗпП України стосується виплати всіх сум, що належать працівникові у разі його звільнення.

При цьому, стаття перша цієї ж норми передбачає загальний строк звернення до суду у трудових спорах.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач проходить службу в Управлінні патрульної поліції у Львівській області. Однак, у період з 01.10.2020 по 31.01.2022 відповідач не здійснював доплату у розмірі 50 % від грошового забезпечення під час виконання позивачем службових обов`язків в умовах безпосереднього контакту з населенням, відповідно до Постанови № 375.

Отже, даний спір стосується проходження позивачем служби в органах поліції, тобто проходження публічної служби.

Частиною 5 статті 122 КАС України передбачений місячний строк звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Враховуючи те, що ч. 5 ст. 122 КАС України є спеціальною нормою по відношенню до ч. 1 ст. 233 КЗпП України, суддя вважає, що до спірних правовідносин слід застосовувати спеціальну норму, тобто ч. 5 ст. 122 КАС України.

Відтак, з урахуванням викладеного, до спірних правовідносин належить застосовувати місячний строк звернення до суду, передбачений ч. 5 ст. 122 КАС України.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити йому суми доплати до грошового забезпечення у розмірі до 50% від грошового забезпечення за період 01.12.2020 по 31.12.2020 та з 01.03.2021 по 31.01.2022.

Передбачена постановою Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 № 375 доплата до грошового забезпечення у розмірі 50 % є щомісячним платежем, який, за твердженням позивача, повинен був виплачуватися щомісяця.

Отже, про порушення своїх прав позивач повинен був дізнатися кожного місяця, отримавши грошове забезпечення без 50 % доплати.

Разом з цим, до суду позивач звернувся 04.11.2022, тобто із пропуском строку звернення до суду, не вказавши при цьому підстав для поновлення пропущеного строку, та не надавши доказів поважності причин пропуску, що суперечить вимогам ч. 6 ст. 161 КАС України.

Згідно із ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин позовна заява, відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України, підлягає залишенню без руху із встановленням позивачеві строку для усунення її недоліків, а саме:

- подання заяви про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

у х в а л и л а:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 380/15769/22 та зазначенням прізвища судді, яка прийняла ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Кисильова О.Й.