Справа № 340/3740/22
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2022-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2022 року м. Кропивницький Справа № 340/3740/22

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Казанчук Г.П., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом Головного управління ДПС у Кіровоградській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу, -

В И К Л А Д О Б С Т А В И Н:

Головне управління ДПС у Кіровоградській області звернулось до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь місцевого бюджету Олександрійської територіального громади. Кіровоградської області (назва отримувача: ГУК у Кіров.обл./Олександрія/18050400; код отримувача 37918230; номер рахунку UА0011561; код класифікації доходів бюджету 18050400) заборгованість з єдиного податку з фізичних осіб-підприємців в сумі 29452,10 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що згідно до карток особових рахунків та довідки про заборгованість податковий борг відповідача становить 29452,10 грн. та складається з єдиного податку з фізичних осіб-підприємців. У зв`язку з тим, що відповідач самостійно не сплатив узгоджену суму зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган звернувся в суд з даною позовною заявою.

Ухвалою судді від 17.08.2022 року відкрито спрощене позовне провадження у цій справі (а.с.17-18), сторонам встановлено порядок та строки для виконання процесуальних дій.

У зв`язку з відсутністю фінансування за квітень вересень 2022 року Кіровоградський окружний адміністративний суд не мав можливості закупити поштові марки, у зв`язку з чим відправку поштової кореспонденції було призупинено.

Вказану ухвалу судді було направлено на електронну адресу відповідача, у зв`язку з відсутністю у суду фінансування на закупівлю марок для здійснення поштових відправлень (а.с.20, 22).

З 05.10.2022 року Кіровоградським окружним адміністративним судом відновлено відправку поштової кореспонденції (довідка голови Кіровоградського окружного адміністративного суду №21256/22 від 31.10.2022 року) (а.с.28).

З огляду на відновлення відправки поштової кореспонденції, копію ухвали судді про відкриття провадження у справі від 17.08.2022 року надіслано відповідачу на його адресу, що вказана в позовній заяві та в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань - 07.10.2022 року (а.с.29).

Однак до суду повернувся конверт, з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою" (а.с.30).

Згідно пункту 5 частини 6 статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

За змістом пунктів 99, 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270, у разі відсутності адресата поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику за закінченням встановленого строку зберігання.

В той же час, до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками "за закінченням терміну зберігання", "адресат вибув", "адресат відсутній" і т.п., з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 01 квітня 2019 року в справі №9901/811/18 (адміністративне провадження № П/9901/911/18).

Отже, враховуючи те, що копія ухвали про відкриття провадження у справі направлялась на адресу, зазначену в позовній заяві та у листі-відповіді Управління Державної Міграційної служби України в Кіровоградській області на офіційний запит суду, однак, поштове відправлення повернулось до суду з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою", суд вважає відповідача належним чином повідомленим про відкриття провадження у справі, а також про порядок та строки для виконання процесуальних дій.

Від відповідача до суду клопотань, пояснень, відзиву на позовну заяву не надходило, про порушення провадження у справі відповідач повідомлений, відповідно приписів КАС України.

Враховуючи викладене, суд вважає, що наявні підстави для розгляду адміністративної справи в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, з`ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд

В С Т А Н О В И В:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (ФОП ОСОБА_1 ) зареєстрований як платник податків з 14.04.2016 року та на підставі облікових данних Головного управління ДПС у Кіровоградській області є платником єдиного податку з фізичних осіб-підприємців 3 групи зі ставкою податку 5% (а.с.3).

08.11.2021 року відповідач подав до контролюючого органу податкову декларацію платника єдиного податку фізичної особи-підприємця (звітна) за три квартали 2021 року, якою задекларував суму єдиного податку, яка підлягає нарахуванню та сплаті в бюджет за підсумками поточного звітного (подтаткового) періоду в сумі 104370,53 грн. (а.с.7, 35).

Відповідно до довідки про заборгованість платника податку, розрахунку податкового боргу та інтегрованої картки встановлено, що станом на час звернення позивача до суду з цим позовом за відповідачем рахується податковий борг з єдиного податку з фізичних осіб на загальну суму 29452,10 грн. (основний платіж) (а.с.4, 5-6). Вказана сума боргу виникла у зв`язку з тим, що за відповідачем рахувалась переплата у розмірі 70018,43 грн., яка була зарахована в погашення заборгованості за декларацію платника єдиного податку фізичної особи-підприємця (звітна) за три квартали 2021 року, а також через сплату відповідачем до бюджету 4900 грн.

Однак через несплату податкового зобов`язання в повному обсязі утворилася заборгованість перед бюджетом у розмірі 29452,10 грн., стягнення якої є предметом спору у цій справі.

Приписами пункту 15.1 статті 15 Податкового кодексу України (далі по тексту - ПК України у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), платниками податків визнаються фізичні особи (резиденти і нерезиденти України), юридичні особи (резиденти і нерезиденти України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з цим Кодексом або податковими законами, і на яких покладено обов`язок із сплати податків та зборів згідно з цим Кодексом.

Відповідно до підпункту 14.1.156 пункту 14.1 статті 14 ПК України податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).

Згідно з підпунктом 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України податковий борг сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до підпункту 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Відповідно до статті 41 ПК України контролюючими органами щодо податків, які справляються до бюджетів та державних цільових фондів, є органи доходів і зборів.

Відповідно до підпунктів 291.2, 291.3 статті 293 ПК України спрощена система оподаткування, обліку та звітності - особливий механізм справляння податків і зборів, що встановлює заміну сплати окремих податків і зборів, встановлених пунктом 297.1 статті 297 цього Кодексу, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.

Юридична особа чи фізична особа - підприємець може самостійно обрати спрощену систему оподаткування, якщо така особа відповідає вимогам, встановленим цією главою, та реєструється платником єдиного податку в порядку, визначеному цією главою.

Підпунктом 1 пункту 291.4 статті 291 ПК України визначено, що суб`єкти господарювання, які застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності, поділяються на такі групи платників єдиного податку: перша група - фізичні особи - підприємці, які не використовують працю найманих осіб, здійснюють виключно роздрібний продаж товарів з торговельних місць на ринках та/або провадять господарську діяльність з надання побутових послуг населенню і обсяг доходу яких протягом календарного року не перевищує 1000000 гривень.

Пунктами 293.1-293.3 статті 293 ПК України визначено, що ставки єдиного податку для платників першої групи встановлюються у відсотках (фіксовані ставки) до розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня податкового (звітного) року (далі у цій главі - прожитковий мінімум), другої групи - у відсотках (фіксовані ставки) до розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року (далі у цій главі - мінімальна заробітна плата), третьої групи - у відсотках до доходу (відсоткові ставки).

Фіксовані ставки єдиного податку встановлюються сільськими, селищними, міськими радами або радами об`єднаних територіальних громад, що створені згідно із законом та перспективним планом формування територій громад, для фізичних осіб - підприємців, які здійснюють господарську діяльність, залежно від виду господарської діяльності, з розрахунку на календарний місяць:

1) для першої групи платників єдиного податку - не більше 10 відсотків розміру прожиткового мінімуму;

2) для другої групи платників єдиного податку - не більше 20 відсотків розміру мінімальної заробітної плати.

Відсоткова ставка єдиного податку для платників третьої групи встановлюється у розмірі:

1) 3 відсотки доходу - у разі сплати податку на додану вартість згідно з цим Кодексом;

2) 5 відсотків доходу - у разі включення податку на додану вартість до складу єдиного податку.

Відповідно до пункту 294.1 статті 294 ПК України податковим (звітним) періодом для платників єдиного податку першої, другої та четвертої груп є календарний рік.

Податковим (звітним) періодом для платників єдиного податку третьої групи є календарний квартал (крім податкового періоду для податкової звітності з податку на додану вартість, визначеного пунктом 202.1 статті 202 цього Кодексу).

Положеннями статті 295 ПК України визначено, що платники єдиного податку першої і другої груп сплачують єдиний податок шляхом здійснення авансового внеску не пізніше 20 числа (включно) поточного місяця.

Такі платники єдиного податку можуть здійснити сплату єдиного податку авансовим внеском за весь податковий (звітний) період (квартал, рік), але не більш як до кінця поточного звітного року.

У разі якщо сільська, селищна або міська рада приймає рішення щодо зміни раніше встановлених ставок єдиного податку, єдиний податок сплачується за такими ставками у порядку та строки, визначені підпунктом 12.3.4 пункту 12.3 статті 12 цього Кодексу.

Нарахування авансових внесків для платників єдиного податку першої і другої груп здійснюється контролюючими органами на підставі заяви такого платника єдиного податку щодо розміру обраної ставки єдиного податку, заяви щодо періоду щорічної відпустки та/або заяви щодо терміну тимчасової втрати працездатності.

Платники єдиного податку третьої групи сплачують єдиний податок протягом 10 календарних днів після граничного строку подання податкової декларації за податковий (звітний) квартал.

Сплата єдиного податку платниками першої - третьої груп здійснюється за місцем податкової адреси.

Платники єдиного податку першої і другої груп, які не використовують працю найманих осіб, звільняються від сплати єдиного податку протягом одного календарного місяця на рік на час відпустки, а також за період хвороби, підтвердженої копією листка (листків) непрацездатності, якщо вона триває 30 і більше календарних днів.

Суми єдиного податку, сплачені відповідно до абзацу другого пункту 295.1 і пункту 295.5 цієї статті, підлягають зарахуванню в рахунок майбутніх платежів з цього податку за заявою платника єдиного податку.

Оскільки відповідач не сплатив узгодженої суми податкового зобов`язання у розмірі 29452,10 грн., то така сума на підставі підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України є податковим боргом.

У разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, орган державної податкової служби у відповідності до вимог пункту 59.1 статті 59 Податкового кодексу надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Відповідно до пункту 59.5 статті 59 Податкового кодексу, у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Тобто податкова вимога є дійсною протягом усього терміну безперервного існування податкового боргу платника податків з моменту його утворення до моменту, зокрема, повного погашення податкового боргу платником за всіма видами податків і зборів.

Суд убачає, що на адресу відповідача надсилалась податкова вимога форми "Ф" від 22.11.2021 року №0-1126 (а.с.8, 9). Однак вказана податкова вимога залишилась без належного виконання.

Згідно з електронної системи "Діловодство спеціалізованого суду" (Кіровоградського окружного адміністративного суду), а також згідно Єдиного державного реєстру судових рішень станом на день розгляду цієї справи відсутня інформація про звернення відповідача з позовом про оскарження вказаної податкової вимоги.

На виконання вимог ухвали судді від 17.08.2022 року представником позивача надано письмову інформацію про те, що податкова вимога форми "Ф" від 22.11.2021 року №0-1126 в розумінні підпункту 60.1.1 пункту 60.1 статті 60 ПК України не відкликалась (а.с.25).

Погашення податкового боргу платників податків регулюється главою 9 Податкового кодексу.

Згідно з пунктом 95.1. статті 95 ПК України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 60 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги (пункт 95.2 статті 95 ПК України).

З аналізу вищезазначених правових норм вбачається, що за наслідком несвоєчасної сплати узгодженого грошового зобов`язання формується податковий борг. Якщо платник, не сплатив зобов`язання, то податкові органи надсилають податкову вимогу у якій зазначається сума податкового зобов`язання яка має бути сплачена протягом 60 днів. У випадку несплати такого податкового зобов`язання, податковий борг погашається шляхом стягнення коштів зокрема з рахунків платника податків.

Станом на дату винесення цього рішення у суду відсутні відомості щодо повної чи часткової сплати відповідачем податкового боргу.

Відповідно до частини 2 статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З врахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про стягнення податкового боргу в сумі 29452,10 грн. є обґрунтованими та підтверджуються матеріалами справи, а відтак підлягають задоволенню в повному обсязі.

Оскільки, відповідно до приписів статті 139 КАС України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, судові витрати у даному випадку з відповідача стягненню не підлягають.

Керуючись ст.ст.132, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Головного управління ДПС у Кіровоградській області (вул. Велика Перспективна, 55, м. Кропивницький, 25006; код ЄДРПОУ ВП 43995486) до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) про стягнення податкового боргу задовольнити.

Стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь місцевого бюджету Олександрійської територіального громади. Кіровоградської області (назва отримувача: ГУК у Кіров.обл./Олександрія/18050400; код отримувача 37918230; номер рахунку UА0011561; код класифікації доходів бюджету 18050400) заборгованість з єдиного податку з фізичних осіб-підприємців в сумі 29452,10 грн.

Копію рішення суду направити сторонам.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук