Справа № 320/8030/21
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2022-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 листопада 2022 року м.Київ № 320/8030/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Головенко О.Д., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства по газопостачанню зрідженим газом "Київпропангаз" до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Приватне акціонерне товариство по газопостачанню зрідженим газом "Київпропангаз" з позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області та просить суд:

визнати протиправними дії з визначення Приватного акціонерного товариства по газопостачання зрідженим газом "Київпропангаз", як підприємство з високим ступенем ризику;

зобов`язати визначити Приватне акціонерне товариство по газопостачання зрідженим газом "Київпропангаз", як підприємство з середнім ступенем ризику та призначити плановий захід з перевірки (контролю) у відповідності до чинного законодавства у терміни зазначені в ч. 2 ст. 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.07.2021 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

У зв`язку з недостатнім фінансуванням суду на здійснення витрат на закупівлю поштових марок та оплати послуг відправлення поштової кореспонденції копія ухвали та копію позовної заяви суду від 08.07.2021 була направлена учасникам справи на їх офіційні електронні адреси, а саме представнику Приватного акціонерного товариства по газопостачанню зрідженим газом "Київпропангаз" на електронну адресу «», Головній Державній службі України з надзвичайних ситуацій у Київській області на офіційну електронну адресу «» та доставлена до електронних скриньок 08.07.2021, про що свідчить звіт про успішне доставлення листа електронною поштою.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що відповідач під час проведення планового заходу у 2019 році визначив підприємству високий ступінь ризику на підставі отриманої нової інформації по критеріям, за якими оцінюється ступінь ризиковості, у зв`язку з чим наразі призначено протиправну планову перевірку додержання (виконання) вимог нормативно - правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної безпеки, з якою позивач не погоджується.

Відповідач своїм правом на подачу відзиву на позовну заяву не скористався, а також не направив будь - якої заяви або клопотання.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення учасників справи, оглянувши письмові докази, які були надані сторонами, суд вважає, що позов слід задовольнити, виходячи з наступного.

Відповідно до річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної служби України з надзвичайних ситуацій на 2019 рік, затвердженого наказом від 30.11.2018 № 692 «Про затвердження річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю)» та наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області від 12.09.2019 № 962, було здійснено плановий захід щодо додержання (виконання) вимог нормативно - правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Приватного акціонерного товариства по газопостачанню зрідженим газом "Київпропангаз".

13.09.2019 було видано посвідчення № 8662 на проведення планової перевірки, провідним інспектором Києво - Святошинського районного відділу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області Вербицьким С.С.

01.11.2019 за результатами планової перевірки було складено акт № 918 щодо дотримання позивачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, яким встановлено ряд порушень.

Також під час перевірки перевіряючим було змінено ступінь ризику об`єкта господарювання та віднесено позивача до високого ступеня ризику

29.06.2021 позивач засобами поштового зв`язку отримав повідомлення від 17.06.2021 про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю), яким повідомлено позивача про те, що в період з 12.07.2021 по 16.07.2019 відповідачем буде проведено планову перевірку додержання (виконання) вимог нормативно - правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

Вважаючи такі дії відповідача протиправними, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі Закон № 877).

Частиною 1 ст. 1 Закону № 877 встановлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону № 877 планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок.

Плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, розробляє Методику розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), та Методику розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Методика розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), має передбачати, у тому числі, оцінку ступеня небезпеки, масштабу, виду та сфери діяльності, наявність порушень у попередній діяльності суб`єктів господарювання (крім новостворених).

Орган державного нагляду (контролю) визначає у віднесеній до його відання сфері критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності.

Згідно з ч. 7 ст. 7 Закону № 877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Згідно зі ст. 47 Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗ України) державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 64 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 № 342, затверджено Методику розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) (далі - Методика розроблення критеріїв) та Методику розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю) (далі - Методика розроблення уніфікованих форм актів).

Згідно із п. 1-3 Методики розроблення критеріїв вказана методика встановлює єдиний підхід до розроблення органами державного нагляду (контролю) критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) (далі - критерії).

Критерії розробляються органом державного нагляду (контролю) у віднесеній до його відання сфері відповідно до вимог законодавства з урахуванням цієї Методики, даних про настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності суб`єктів господарювання, пропозицій громадських об`єднань та затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Критерії підлягають перегляду не рідше ніж один раз на три роки.

Відповідно до приписів п. 10 та 11 Методики розроблення критеріїв віднесення суб`єкта господарювання до одного з трьох ступенів ризику (високий, середній, незначний) здійснюється з урахуванням суми балів, нарахованих за всіма критеріями у відповідній сфері відповідно до шкали балів.

З метою забезпечення прозорості інформація про віднесення суб`єктів господарювання до ступенів ризику узагальнюється шляхом складення та ведення переліку суб`єктів господарювання, що підлягають державному нагляду (контролю) у відповідній сфері господарської діяльності, з розташуванням їх у порядку зменшення сум балів, нарахованих кожному суб`єкту.

Щороку не пізніше 15 жовтня поточного року, що передує плановому, перелік оновлюється шляхом:

здійснення перерахунку сум балів, нарахованих суб`єктам господарювання, що підлягають державному нагляду (контролю) у відповідній сфері, за результатами державного нагляду (контролю) за попередній рік;

включення до нього суб`єктів господарювання, що підлягають державному нагляду (контролю) у наступному плановому періоді;

розташування всіх включених до нього суб`єктів господарювання у порядку зменшення сум балів, нарахованих кожному суб`єкту.

Відповідно до вимог п. 14 зазначеної Методики відомості про перелік суб`єктів господарювання, що підлягають державному нагляду (контролю) у відповідній сфері господарської діяльності із зазначенням ступеня ризику від провадження ними господарської діяльності, та форми, зазначені у п. 7 і 9 цієї Методики, оприлюднюються на офіційному веб-сайті відповідного органу державного нагляду (контролю).

Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Державної регуляторної служби України від 07.08.2017 № 1170/81, затверджено Вимоги до оформлення річних та комплексного планів здійснення заходів державного нагляду (контролю), унесення змін до них та звіту щодо їх виконання (далі - Вимоги). Вимоги визначають правила оформлення річних та комплексного планів здійснення заходів державного нагляду (контролю), унесення змін до них та звіту щодо їх виконання (п. 1).

Вказаними вимогами передбачено, що зміни до річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) вносяться виключно у разі виявлення технічної помилки (описки, друкарської, граматичної, арифметичної помилки) та/або факту зміни суб`єктом господарювання найменування, підтвердженого інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, шляхом прийняття відповідного рішення органом державного нагляду (контролю) у строк, що не перевищує 20 робочих днів до дати початку здійснення планового заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до Методики розроблення уніфікованих форм актів залежно від ступеня ризику органом державного нагляду (контролю) визначається перелік питань для здійснення заходу державного нагляду (контролю) шляхом проведення аналізу вимог законодавства, яких повинен дотримуватися суб`єкт господарювання у відповідній сфері, за формою згідно з додатком 1 в електронному вигляді та оприлюднюється на офіційному веб-сайті відповідного органу державного нагляду (контролю).

На думку суду відповідач змінивши ступень ризиковості підприємства під час перевірки у 2019 році, діяв необґрунтовано, оскільки здійснення перерахунку сум балів, нарахованих суб`єктам господарювання, що підлягають державному нагляду (контролю) у відповідній сфері, за результатами державного нагляду (контролю) за попередній рік та відповідно ступінь ризику від провадження господарської діяльності може здійснюватися органом державного нагляду не частіше одного разу на рік та в обов`язковому порядку доводиться до відома суб`єктів господарювання.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд, який викладено за результатами розгляду касаційної скарги у справі № 320/3171/20 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області, що подано за результатами перевірки, яку проведено 01.11.2019 (акт перевірки № 918).

Частиною 4 ст. 78 КАС України визначено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Як вбачається з матеріалів справи у квітні 2020 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області звернулось до суду із позовом до Приватного акціонерного товариства по газопостачанню зрідженим газом «Київпропангаз», в якому просило застосувати до відповідача заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівель та споруд ПАТ «Київпропангаз» (адреса: Київська область, Києво-Святошинський район, село Новосілки, вул. Васильківська, буд. 2-А) до повного усунення порушень, зазначених в акті від 01.11.2019 №918 (справа № 320/3171/20).

Так, під час розгляду вказаної справи було встановлено, шо дії провідного інспектора Вербицького С.С., а саме віднесення позивача до високого ступеня ризику є необґрунтованими та безпідставними, що призвели до внесення ПАТ «Київпропангаз» до проекту річного плану перевірко Державної служби України з надзвичайних ситуацій на 2021 рік, а згодом і до затвердженого річного плану на 2021 рік.

Крім того, слід звернути увагу, що відповідачем не направлялось повідомлення щодо зміни ступеня ризику підприємства позивачеві, що також є порушення вищенаведених вимог законодавства.

Таким чином та враховуючи, що ПАТ «Київпропангаз» відповідає середньому ступеню ризику, то запланована на 12.07.2021 перевірка внесена до проекту річного плану перевірок з порушення Закону № 877, а саме ч. 2 ст. 6 даного Закону.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що Головне управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Київській області протиправно було визначено високий ступень ризиковості підприємства під час проведення планового заходу у 2019 році, що призвело до призначення незаконної перевірки у 2021 році, у зв`язку з чим даний позов підлягає задоволенню.

При вирішенні даної справи суд враховує, що згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994).

На переконання суду, питання, які можуть вплинути на результат розгляду даної справи, судом було розглянуто та надано їм оцінку у повній мірі.

Крім того, суд зазначає, що Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах Беєлер проти Італії, Онер`їлдіз проти Туреччини, Megadat.com S.r.l. проти Молдови, Москаль проти Польщі).

На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (рішення у справах Лелас проти Хорватії, Тошкуце та інші проти Румунії) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах (рішення у справах Онер`їлдіз проти Туреччини, Беєлер проти Італії).

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що відповідач протиправно визначивПАТ "Київпропангаз", як підприємство з високим ступенем ризику, у зв`язку з чим, для належного захисту прав та свобод позивача, суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача визначити Приватне акціонерне товариство по газопостачання зрідженим газом "Київпропангаз", як підприємство з середнім ступенем ризику, а також призначити плановий захід з перевірки (контролю) у відповідності до чинного законодавства у терміни зазначені в ч. 2 ст. 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем за подання позовної заяви сплачено судовий збір у розмірі 2 270, 00 грн, що підтверджується квитанцією № 0.0. від 05.07.2021.

Сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області.

Доказів понесення позивачем інших витрат, пов`язаних з розглядом справи, матеріали справи не містять.

Керуючись ст.ст. 9, 14, 73 - 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 КАС України суд -

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними дії Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області з визначення Приватного акціонерного товариства по газопостачання зрідженим газом "Київпропангаз", як підприємство з високим ступенем ризику.

Зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області () визначити Приватне акціонерне товариство по газопостачання зрідженим газом "Київпропангаз" (), як підприємство з середнім ступенем ризику.

Зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області () призначити плановий захід з перевірки (контролю)Приватного акціонерного товариства по газопостачання зрідженим газом "Київпропангаз" () у відповідності до чинного законодавства у терміни зазначені в ч. 2 ст. 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства по газопостачання зрідженим газом "Київпропангаз" () за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області () судовий збір у розмірі 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Головенко О.Д.