Справа № 640/24640/20
Суддя: Шевченко Н.М.
Дата ухвалення: 2022-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовних вимог без розгляду в частині позовних вимог

10 листопада 2022 року м. Київ№ 640/24640/20
Окружний адміністративний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Шевченко Н.М.,

за участі секретаря судового засідання - Поліщук О. М.

розглядаючи у підготовчому засіданні питання про залишення без розгляду в частині адміністративний позов ОСОБА_1 до Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Головне управління Держгеокадастру у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення,

за участі:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - Чуніхіна О. М.

У С Т А Н О В И В:

У провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Головне управління Держгеокадастру у Київській області, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати Генеральний план села Пірнове Вишгородського району Київської області, розроблений у 2014- 2017 роках ТОВ «Центр архітектурного планування та ландшафтного дизайну», а також рішення Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області № 477-45-VI від 16.10.2015 та № 100-13-VII від 15.03.2017 в їх частині про затвердження цього генерального плану.

Постановою Верховного Суду від 15.06.2022 рішення Окружного адміністративного суду міста Києва та Шостого апеляційного адміністративного суду скасовані, справу направлено на новий розгляд.

Надаючи оцінку рішенням судів попередніх інстанцій, Верховний Суд зазначив, що визначальною умовою, що може слугувати критерієм загальності чи персоніфікованості суб`єктів впливу - є їх коло. Адже кількість як величина має відносний характер, може змінюватись і не є сталим показником регулятивного впливу юридичних актів. Під час визначення кола суб`єктів, правовий статус яких регламентує правовий акт, необхідно зважати лише на ті із них (фізична чи юридична особа, орган, організація, спільність людей тощо), для яких правовим актом установлюються права та обов`язки безпосередньо, щодо яких праворегуляторний вплив є прямим (а не усіх суб`єктів, для яких він може мати якесь юридичне значення).

У зв`язку із наведеним, колегія суддів зазначає, що рішення Пірнівської сільради від 16.10.2015 № 477-45-VI «Про затвердження генерального плану села Пірнове Вишгородського району Київської області», розроблений ТОВ «Центр архітектурного проектування та ландшафтного дизайну» з розрахунковим періодом до 2034 року, у тому числі перша черга: до 2021 року та рішення Пірнівської сільради від 15.03.2017 № 100-13-VІI «Про затвердження генерального плану села Пірнове Вишгородського району Київської області», розроблений ТОВ «Центр архітектурного проектування та ландшафтного дизайну» з розрахунковим періодом до 2034 року, у тому числі перша черга: до 2021 року, є нормативно-правовими актами.

Для оскарження нормативно-правових актів суб`єктів владних повноважень закон передбачає особливий порядок адміністративного провадження, який встановлений статтею 264 Кодексу адміністративного судочинства України.

За змістом ч. 1 згаданої статті, такий порядок поширюються на розгляд адміністративних справ щодо законності та відповідності правовим актам вищої юридичної сили нормативно-правових актів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування, інших суб`єктів владних повноважень.

Право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

Нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності (ч. ч. 2, 3 ст. 264 КАС України).

Таким чином, процесуальний строк розпочинається датою набуття чинності нормативно-правовим актом та завершується датою її втрати (закінчення дії, скасування тощо).

Верховний Суд у постановах від 14.02.2019 у справі № 826/5493/16, від 18.07.2019 у справі №826/16725/17 та від 11.02.2021 у справі № 640/10315/20 зазначив, що оскаржувати можна чинні нормативно-правові акти, натомість, не підлягають оскарженню нормативно-правові акти, які втратили чинність

Із матеріалів справи убачається, що Генеральний план села Пірнове Вишгородського району Київської області затверджений рішенням № 477-45-VI від 16.10.2015.

Позивач звернувся до суду 12.10.2020 (дата направлення поштової кореспонденції), а 22.10.2020 Пірнівською сільською радою Вишгородського району Київської області прийнято рішення № 487, яким вирішено скасувати рішення № 477-45-VI від 16.10.2015, як нереалізоване.

Таким чином, Генеральний план села Пірнове Вишгородського району Київської області, розроблений у 2014 році ТОВ «Центр архітектурного планування та ландшафтного дизайну», затверджений рішенням Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області № 477-45-VI від 16.10.2015, як нормативно-правовий акт втратив чинність 22.10.2020.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Останнім днем строку, який закінчується вказівкою на певний день, вважається цей день (ч. 5 ст. 120 КАС України).

Особливості провадження в окремих категоріях адміністративних справ одночасно розширюють у часі право особи на звернення до суду про визнання протиправним нормативно-правового акту та одночасно визначають момент припинення такого права.

Дана особливість також позбавляє суд будь-якої можливості здійснювати розгляд питання про правомірність або протиправність нормативно-правового акту до набрання ним чинності та після її втрати.

Ураховуючи втрату чинності оскаржуваного рішення № 477-45-VI від 16.10.2015, слід констатувати факт завершення строку, протягом якого можливий його розгляд на предмет правомірності.

Згідно з ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу (п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України).

Резюмуючи викладене та зважаючи на те, що обмеження, встановлені ст. 264 КАС України стосуються процесуального строку, суд убачає за необхідне залишити без розгляду позов у частині, яка стосується нормативно-правового акту, який втратив чинність.

Керуючись ст. ст. 123, 173, 180, 240, 256, 293- 297 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Головне управління Держгеокадастру у Київській області в частині вимоги про визнання протиправним та скасування Генерального плану села Пірнове Вишгородського району Київської області, розроблений у 2014 році ТОВ «Центр архітектурного планування та ландшафтного дизайну» та рішення Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області № 477-45-VI від 16.10.2015 залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 256 КАС України та може бути оскаржена за правилами, встановленими ст. ст. 293- 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н. М. Шевченко

Повний текст ухвали складено 14.11.2022.