Справа № 2а-7625/11/2670
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2022-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 2а-7625/11/2670 Суддя першої інстанції: Маруліна Л.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Горяйнова А.М.,

суддів - Файдюка В.В. та Шелест С.Б.,

за участю секретаря - Ворони Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2022 року про розстрочення виконання судового рішення у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Апарату Ради національної безпеки і оборони України, за участю третіх осіб - Профспілки працівників державних установ міста Києва та Первинної профспілкової організації Апарату Ради національної безпеки і оборони України, про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 травня 2021 року у справі № 2а-7625/11/2670, що залишене в силі постановою Верховного Суду від 19 липня 2022 року, було, серед іншого, стягнуто з Апарату Ради національної безпеки і оборони України (далі - Апарат РНБО України) на користь ОСОБА_1 суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу у розмірі 4 649 084 грн 34 коп.

У серпні 2022 року Апарат РНБО України звернувся до суду із заявою, у якій просив розстрочити виконання рішення суду в зазначеній частині на 5 місяців до 31 грудня 2022 року, затвердивши такий графік виконання судового рішення: до 31 серпня 2022 року - 1 000 000 грн 00 коп, до 30 вересня 2022 року - 1 000 000 грн 00 коп, до 31 жовтня 2022 року - 1 000 000 грн 00 коп, до 30 листопада 2022 року - 1 000 000 грн 00 коп, до 31 грудня 2022 року - 609 721 грн 00 коп.

Під час судового засідання представник заявника уточним свої вимоги та просив розстрочити виконання рішення суду від 17 травня 2021 року на три місяці, а саме: до 31 жовтня 2022 року - 2 000 000 грн 00 коп, до 30 листопада 2022 року - 2 000 000 грн 00 коп, до 31 грудня 2022 року - 609 721 грн 00 коп.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2022 року заяву про розстрочення виконання судового рішення, з урахуванням уточнень, було задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та прийняти нову про відмову в задоволенні заяви. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції неправильно застосував норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення заяви про розстрочення виконання судового рішення. Зокрема, скаржник вказує на те, що відтермінування виконання судового рішення не може створювати занадто або безпідставно привілейованих умов для боржника, натомість повинне базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників. Також позивач наголошує на тому, що виконання рішення суду від 17 травня 2021 року здійснює Державна казначейська служба України у порядку, передбаченому постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2011 року № 845 «Про затвердження Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників». На думку скаржника, згідно з цим порядком, саме органи Казначейства можуть звертатися до органу, що видав виконавчий документ, із заявою про відстрочку та/або розстрочку виконання судового рішення. Крім того позивач звертає увагу на те, що представник відповідача під час судового засідання усно змінив вимоги заяви про розстрочення виконання судового рішення без будь-якого мотивування та надання доказів і документів.

Відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 не надходив, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Під час судового засідання позивач підтримав апеляційну скаргу та просив суд її задовольнити з підстав, викладених в ній.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти апеляційної скарги і просив суд відмовити в її задоволенні, посилаючись на те, що суд першої інстанції постановив законну і обґрунтовану ухвалу, а підстави для її зміни чи скасування відсутні.

Третя особа була належним чином повідомлена про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, проте явку свого представника у судове засідання не забезпечила. За таких обставин колегія суддів, керуючись ч. 2 ст. 313 КАС України, вирішила розглядати справу за відсутності представника третьої особи.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2022 року - без змін, виходячи з такого.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено та сторонами справи не заперечується, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 травня 2021 року у справі № 2а-7625/11/2670 було, зокрема, стягнуто з Апарату РНБО України на користь ОСОБА_1 суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу у розмірі 4 649 084 грн 34 коп.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2021 року рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 травня 2021 року було скасовано та відмовлено у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 .

Водночас постановою Верховного Суду від 19 липня 2022 року скасовано постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2021 року та залишено в силі рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 травня 2021 року.

Звертаючись до суду із заявою про розстрочення виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 травня 2021 року в частині стягнення на користь позивача коштів у розмірі 4 649 084 грн 34 коп, відповідач повідомив, що в Апараті РНБО України працює 219 осіб, в фонд оплати праці для проведення обов`язкових виплат працівникам становить 12-13 млн грн. Позаяк виконання рішення суду у справі № 2а-7625/11/2670 в частині стягнення коштів у розмірі 4 609 721 грн 34 коп одним платежем у повному обсязі унеможливить здійснення Апаратом РНБО України виплати працівникам заробітної плати в установленому порядку та строки, що буде мати своїм наслідком порушення вимог законодавства України про працю, зокрема, в умовах введення в країні воєнного стану з 24 лютого 2022 року, відповідач просив розстрочити виконання судового рішення на три місяці.

Приймаючи рішення про задоволення заяви Апарату РНБО України, суд першої інстанції виходив з того, що присуджена позивачу сума стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка наразі складає 4 609 721 грн 34 коп (4 649 084 грн 34 коп - 39 363 грн 00 коп), є вагомою для фонду оплати праці державного органу в умовах воєнного стану, яку у 2021 році не закладено до видатків відповідача на 2022 рік з тих підстав постанова Верховного Суду у справі № 2а-7625/11/2670 прийнята лише 19 липня 2022 року. Також суд першої інстанції врахував, що розстрочення виконання рішення суду лише розділяє суму присудженої до стягнення виплати на три місяці з дня набрання законної сили відповідною ухвалою суду. На переконання суду першої інстанції, запропонований відповідачем графік проведення виплат не створює боржнику можливості ухилятися від виконання судового рішення.

Крім того суд першої інстанції визнав необґрунтованими заперечення позивача проти заяви про розстрочення виконання судового рішення, зазначивши, що представником відповідача надано копію затвердженого Секретарем РНБО України Плану асигнувань (за винятком надання кредитів з бюджету) загального фонду бюджету на 2022 рік, яким дійсно підтверджуються суми, передбачені для нарахування оплати праці за КЕКВ 2110 у жовтні 2022 року у розмірі 13 млн грн, листопаді 2022 року - 13, 5 млн грн, грудні 2022 року - 14,6405 млн грн.

Також суд першої інстанції зазначив, що внесення змін до розпису бюджету і кошторису, в тому числі, в розрізі КЕКВ, потребує значного часу, оскільки фактично підлягає застосуванню процедура законотворчості. В той же час заява про розстрочення виконання рішення суду розглядається у десятиденний строк з дня її надходження. З огляду на викладене суд першої інстанції прийшов до висновку, що обраний Апаратом РНБО України в умовах воєнного стану спосіб виконання рішення суду шляхом звернення до суду з заявою про його розстрочення в порядку ст. 378 КАС України, є обґрунтованим виключними обставинами, а саме - військовою агресією російської федерації та є більш швидким як в частині розгляду вказаного питання, так і більш швидким для виконання рішення суду.

Колегія суддів погоджується із зазначеними висновками суду першої інстанції, адже вони знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Порядок вирішення процесуальних питань, пов`язаних з виконанням судових рішень в адміністративних справах, визначено розділом IV КАС України.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, є підставою для його виконання.

За правилами ч. 1 ст. 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Згідно з ч.ч. 3, 5 ст. 378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд, згідно з ч. 4 ст. 378 КАС України, також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення суду у справі № 2а-7625/11/2670 в частині стягнення коштів у розмірі 4 609 721 грн 34 коп єдиним платежем.

При вирішенні заяви Апарату РНБО України суд першої інстанції обґрунтовано прийняв до уваги інформацію щодо обсягу бюджетного фінансування, передбаченого для оплати праці у жовтні-грудні 2022 року (від 13 млн грн до 14,6405 млн грн щомісячно) і прийшов до правильного висновку, що виплата присудженої позивачу суми (4 609 721 грн 34 коп) одним платежем вагомо вплине на фонд оплати праці працівників Апарату РНБО України.

Суд першої інстанції також правильно зазначив, що постанова Верховного Суду від 19 липня 2022 року у справі № 2а-7625/11/2670, якою скасовано постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2021 року та залишено в силі рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 травня 2021 року, прийнята в умовах воєнного стану.

Так, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указами Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022, від 18 квітня 2022 року № 259/2022, від 17 травня 2022 року № 341/2022 та від 12 серпня 2022 року № 573 строк дії воєнного стану в Україні було продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

З огляду на викладене колегія суддів не погоджується з доводами апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції розстрочив виконання судового рішення без будь-якого обґрунтування та доказів існування обставин, що ускладнюють його виконання боржником.

Під час апеляційного розгляду справи колегія суддів також враховує, що період розстрочення виконання судового рішення не перевищує одного року, що відповідає вимогам ч. 5 ст. 378 КАС України.

Визначений ухвалою суду від 19 липня 2022 року графік виплати присуджених позивачу коштів - до 31 жовтня 2022 року - 2 000 000 грн 00 коп, до 30 листопада 2022 року - 2 000 000 грн 00 коп, до 31 грудня 2022 року - 609 721 грн 00 коп, на переконання колегії суддів, є пропорційним і забезпечує дотримання необхідного балансу між несприятливими наслідками відстрочення виконання судового рішення для позивача і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Надаючи правову оцінку доводам позивача про те, що саме органи Казначейства можуть звертатися до суду із заявою про відстрочку та/або розстрочку виконання рішення, колегія суддів враховує положення ч. 1 ст. 378 КАС України, за змістом яких із заявою про відстрочення або розстрочення виконання рішення можуть звертатися сторони. Також відповідне питання може бути вирішене за ініціативою суду.

У свою чергу позивач посилається на пп. 2 п. 5 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2011 року № 845 (далі - Порядок), згідно з яким під час виконання виконавчих документів органи Казначейства мають право звертатися у передбачених законом випадках до органу (посадової особи), який видав виконавчий документ, із заявою про роз`яснення рішення про стягнення коштів, порушувати клопотання про встановлення чи зміну порядку і способу виконання такого рішення, а також відстрочку та/або розстрочку його виконання.

Разом з тим наявність в органів Казначейства повноважень порушувати питання про відстрочку та/або розстрочку виконання судового рішення, не позбавляє сторону у справі права, гарантованого ч. 1 ст. 378 КАС України, на звернення до суду із заявою про відстрочення або розстрочення його виконання.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 наголошує також на тому, що представник відповідача в судовому засіданні змінив вимоги заяви про розстрочення виконання судового рішення, заявивши усне клопотання без будь-якого обґрунтування та надання доказів.

Перевіряючи обґрунтованість зазначених доводів, колегія суддів враховує, що положення ст. 378 КАС України встановлюють лише окремі вимоги до змісту заяви про розстрочення виконання судового рішення. Зазначена норма права не містить прямої вказівки на обов`язкову письмову форму заяви про розстрочення судового рішення. Водночас необхідність дотримання вимог щодо письмової форми такої заяви витікає з того, що підстави для її подання настають вже після закінчення розгляду справи, а саме - на стадії виконання судового рішення.

У свою чергу загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення визначені у ст. 167 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КАС України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Заява Апарату РНБО України від 10 серпня 2022 року оформлена із дотриманням вимог ст.ст. 167, 328 КАС України. Водночас в судовому засіданні відповідач уточнив зміст раніше заявлених вимог, зробивши усну заяву, зміст якої відображено судом першої інстанції в ухвалі від 14 вересня 2022 року.

Так, заявником уточнено період та суму розстрочення з огляду на те, що відповідну заяву ним подано у серпні 2022 року, однак її розгляд і вирішення здійснюється у вересні 2022 року, що нівелює раніше заявлений графік виплати коштів позивачу, а саме - до 31 серпня 2022 року - 1 000 000 грн 00 коп, до 30 вересня 2022 року - 1 000 000 грн 00 коп, до 31 жовтня 2022 року - 1 000 000 грн 00 коп, до 30 листопада 2022 року - 1 000 000 грн 00 коп, до 31 грудня 2022 року - 609 721 грн 00 коп.

Доводи заявника щодо необхідності уточнення раніше заявленого графіку виплати коштів є слушними та були обґрунтовано враховані судом першої інстанції під час постановлення оскаржуваної ухвали.

Також колегія суддів враховує, що Апаратом РНБО України не було змінено підстави звернення з відповідною заявою, а також граничний строк для завершення виплати присуджених ОСОБА_1 коштів.

З огляду на викладене колегія суддів не вбачає порушення норм процесуального права, які б могли бути підставою для скасування ухвали суду згідно зі ст. 320 КАС України.

Натомість колегія суддів враховує положення абз. 2 ч. 2 ст. 317 КАС України, які передбачають, що порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Водночас уточнення відповідачем вимог раніше поданої письмової заяви під час судового засідання в усній формі не призвело до неправильного вирішення питання та сприяло встановленню графіка розстрочення виконання судового рішення, який узгоджується з датою постановлення оскаржуваної ухвали.

Зазначені обставини у своїй сукупності вказують на те, що суд першої інстанції постановив законну і обґрунтовану ухвалу про задоволення заяви Апарату РНБО України та розстрочення виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 травня 2021 року у справі № 2а-7625/11/2670 на три місяці з виплатою коштів у строк до 31 жовтня 2022 року - 2 000 000 грн 00 коп, до 30 листопада 2022 року - 2 000 000 грн 00 коп, до 31 грудня 2022 року - 609 721 грн 00 коп.

Доводи апеляційної скарги позивача не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених в ухвалі від 14 вересня 2022 року, і не можуть бути підставою для її скасування.

З огляду на викладене колегія суддів прийшла до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, надав належну оцінку дослідженим доказам та ухвалив судове рішення з додержанням норм процесуального права. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2022 року - без змін.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 310, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2022 року про розстрочення виконання судового рішення - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя А.М. Горяйнов

Судді В.В. Файдюк

С.Б. Шелест

Постанова складена у повному обсязі 10 листопада 2022 року.