Справа № 280/4311/22
Суддя: Духневич Олександр Сергійович
Дата ухвалення: 2022-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2022 року Справа № 280/4311/22 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Духневича О.С.,

за участю секретаря судового засідання Севериненко К.Р.,

представника позивача Сав`як І.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом Державного підприємства «МІЖНАРОДНИЙ АЕРОПОРТ «ЛЬВІВ» ІМЕНІ ДАНИЛА ГАЛИЦЬКОГО»

до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області,

Східного офісу Держаудитслужби

про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі,

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Львів» імені Данила Галицького» (далі ДП «Міжнародний аеропорт «Львів» імені Данила Галицького», позивач) звернулося до Запорізького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до відповідача - Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області (далі відповідач), в якому просило визнати протиправним та скасувати повністю висновок Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області від 30.06.2022 про результати моніторингу закупівлі Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Львів» імені Данила Галицького» за унікальним номером оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу UA-2021-10-28-007906-а.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 30.06.2022 за результатами проведеного моніторингу відповідачем опубліковано в електронній системі закупівель оскаржуваний висновок, щодо дослідження питання розгляду відповідності тендерної документації вимогам частини 4 статті 3, частини 6 статті 33 та частини 4 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі». Вказує, що 05.07.2022 через веб-портал Уповноваженого органу надавав аргументовані заперечення щодо змісту висновку, однак дані заперечення залишились поза увагою відповідача та на які станом на сьогоднішній день відповіді не надано. Щодо зазначених у висновку порушень вимог частини 6 статті 33 та частини 4 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» вказує, що умови укладеного між ним та переможцем тендеру договору про закупівлю послуг повністю відповідають змісту тендерної пропозиції, як того вимагає частина 4 статті 41 вищевказаного закону. Крім того, даний договір укладених протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції згідно з вимогам частини 6 статті 33 та частини 4 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі». З огляду на викладене вважає, що виявлене відповідачем порушення носить суто формальний характер та не відповідає вимогам передбаченим статтею 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю». Щодо дотримання ним частини 16 статті 29 Закону України «Про публічні закупівлі», вказує, що ним у відповідності вказаній статті було розміщено повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям, а саме з вимогою про надання свідоцтв про проходження навчання персоналом, що свідчить про наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід. Звертає увагу суду на те, що згідно пункту 4 частини 2 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі здійснюється з підстав виявлення органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, натомість відповідач не виявляв жодних ознак порушень, а прийняв рішення про початок моніторингу згідно наказу від 20.06.2022 № 20-з «Про початок моніторингу закупівель» на підставі доручення Держаудитслужби від 06.06.2022 № 09-22. Акцентує увагу суду на тій обставині, що сам відповідач в оскаржуваному висновку стверджує про відсутність механізму усунення встановлених порушень. Вважаючи, що оскаржуваний висновок є безпідставним та протиправним, а висновки, викладені у ньому такими, що не відповідають існуючим фактам та діючому законодавству просить суд позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача проти позовних вимог заперечував та просив відмовити у задоволенні позову, зазначивши, що в ході моніторингу встановлено порушення вимог частини 4 статті 3, частини 6 статті 33 та частини 4 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі». Також, за результатами дослідження питання виявлення невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією та правомірністю вимоги про усунення невідповідностей в інформації та/або документах встановлено порушення частини 16 статті 29, пункту 2 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі». Зазначив, що суть порушення саме у частині складання тендерної документації відповідності вимогам закону полягає у ототожненні позивачем таких понять як основні вимоги до договору та істотні умови договору. Встановлення у тендерній документації умови щодо можливості коригування та доповнення основних вимог до договору або умов договору під час його укладення з переможцем торгів суперечить вимогам частини 4 статті 3, частини 6 статті 33 та частини 4 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі». Наголошує на тому, що порушення встановлено саме у частині складання тендерної документації у відповідності до умов закону, а не у частині укладання договору з переможцем закупівлі, як стверджує позивач. Щодо тверджень позивача про те, що висновок суперечить нормам закону та щодо зобов`язання усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель вказує, що ним при зобов`язанні усунення порушень чітко дотримувалися норми та вимоги, установлених законом з врахуванням позиції Верховного Суду, викладеної у справі № 640/467/19, та жодним чином не порушував прав та охоронюваних інтересів позивача. Враховуючи викладене вважає, що оскаржуваний висновок складених на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначений Конституцією та законами України, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення та з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, у зв`язку із чим позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 27.07.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 30.08.2022.

Протокольною ухвалою суду від 30.08.2022 у підготовчому засіданні оголошено перерву до 23.09.2022.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 30.08.2022 залучено до участі у справі в якості співвідповідача - Східний офіс Держаудитслужби (далі - відповідач-2).

19.09.2022 на адресу суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій було підтримано позицію, викладену в позовній заяві, та зазначено, що відзив відповідача є законодавчо необґрунтованим та таким, що не спростовує доводи, викладені в позовній заяві.

Протокольною ухвалою суду від 23.09.2022 підготовче засідання відкладено на 30.09.2022.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 30.09.2022 закрито підготовче провадження у справі, призначено судове засідання на 14.10.2022.

Відповідно до наказу голови Запорізького окружного адміністративного суду від 10.10.2022 № 36, у зв`язку із загрозою життю, здоров`ю і безпеці відвідувачів суду, працівників суду, адміністративні справи, призначені в період з 11.10.2022 по 14.10.2022 зняті з розгляду.

З огляду на вищезазначене, призначене на 14.10.2022 судове засідання не відбулось.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 28.10.2022 судове засідання для розгляду справи № 280/4311/22 по суті призначено на 04.11.2022.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав із підстав, викладених у позовній заяві та просив їх задовольнити.

Представники відповідача-1 та відповідача-2 у судове засідання не з`явилися, про дату та час судового засідання були повідомлені належним чином.

Від представника відповідача-1, 2 до суду 27.09.2022р. надійшла заява про розгляд справи без участі (вх. № 37233), в якій зазначає, що у зв`язку із веденням в Україні воєнного стану, з метою дотримання принципу рівності сторін та процесуальних прав усіх учасників справи та керуючись частиною 3 статті 194 КАС України, просить суд здійснювати розгляд справи № 280/4311/22 без участі їх представника у порядку письмового провадження; у задоволенні позовних вимог просив відмовити у повному обсязі.

На підставі статті 243 КАС України в судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення та оголошено про час виготовлення рішення у повному обсязі.

Дослідивши докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, заслухавши доводи представників сторін, суд встановив такі обставини справи та відповідні правовідносини.

Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області на виконання доручення Держаудитслужби від 03.06.2022 № 003100-18/3932-2022 та на підставі наказу управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області «Про початок моніторингу закупівель» від 20.06.2022 за № 20-з на підставі виявлених органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, проведено моніторинг процедур UA-2021-10-28-007906-а «Послуги з ремонту автомобілів з використанням запасних запчастин Виконавця» (ДК 021:2015:50110000-9: Послуги з ремонту і технічного обслуговування мототранспортних засобів і супутнього обладнання), яка проводилася ДП «Міжнародний аеропорт «Львів» імені Данили Галицького», очікувана вартість закупівлі - 1 400 000,00 гривень.

За результатами проведеного моніторингу закупівлі UA-2021-10-28-007906-а посадова особа Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області склала висновок про результати моніторингу закупівлі, який підписано посадовою особою Управління та затверджено начальником Управління Ващенком Г.В., оприлюднено 30.06.2022.

Відповідно до п. 1 розділу ІІ констатуючої частини висновку:

- предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації щодо зазначеної закупівлі, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922), розгляду тендерних пропозицій, виявлення невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією, правомірність вимоги про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, укладання договору про закупівлю та прийняття рішень тендерним комітетом Замовника;

- під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Львів» імені Данила Галицького» (замовник) на 2022 рік; оголошення про проведення процедури закупівлі, тендерну документацію, тендерну пропозицію переможця - ПрАТ «Галичина-Авто»; повідомлення з вимогою про усунення невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією, інформацію та документи, які подав учасник для усунення виявлених невідповідностей, повідомлення про намір укласти договір, затверджене протоколом тендерного комітету Замовника від 21.11.2021, договір ОД/2021/12/06/4.

В ході моніторингу було встановлено наступне.

У частині 3 Розділу 6 тендерної документації зазначено, що проект договору складено з урахуванням особливостей предмету закупівлі.

Основні вимоги до договору не є остаточними і вичерпними, і можуть бути доповнені і скориговані під час укладання договору з учасником-переможцем торгів в залежності від специфіки предмету, характеру, інших умов конкретного договору.

Також, у зазначеній частині тендерної документації Замовником вказано, що Учасник подає у складі пропозиції проект договору, який є невід`ємною її частиною.

Також, відповідно до зазначеної частини тендерної документації Замовник залишає за собою право змінювати основні вимоги до договору у випадку зміни діючого цивільного, господарського законодавства і законодавства щодо закупівель.

Відповідно до п.6. ч.1 ст.1 Закону №922 договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Відповідно до п.25 ч.1 Закону № 922 публічна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому Законом.

Укладання договору, є стадією публічної закупівлі між Замовником, та переможцем закупівлі.

Також, враховуючі зазначене слід констатувати, що основні вимоги до договору визначені положеннями статті 41 Закону України №922, є остаточними і вичерпними, мають за змістом заборонний, зобов`язальний характер та регулюють взаємини між Замовником та Переможцем в частині укладання договору.

Відповідно до ч.4 ст. З Закону №922 відносини, пов`язані із сферою публічних закупівель, регулюється виключно цим Законом і не можуть регулюватися іншими законами, крім випадків, встановлених цим Законом.

Право змінювати основні вимоги до договору не є об`єктом права Замовника.

Крім того, відповідно положень ч.2, ст.22 Закону України №922, у тендерній документації зазначаються такі відомості: проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов.

Відповідно до ч. 6 ст. ЗЗ Закону №922 Замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем торгів відповідно до вимог тендерної документації та пропозиції учасника-переможця.

Згідно з частиною 4 статті 41 Закону № 922 умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/ пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Таким чином, встановлення у тендерній документації умови щодо можливості коригування та доповнення основних вимог до договору або умов договору під час його укладання з переможцем торгів суперечить вимогам ч.4 ст. З, ч. 6 ст. 33 та ч. 4 ст. 41 Закону №922.

Крім того, за результатами оцінки найбільш економічно вигідною тендерною пропозицією визначено тендерну пропозицію ПрАТ «Галичина-Авто», під час розгляду якої, Замовником було виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією та розміщено повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель, у тому числі учасником не надано в повному обсязі підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію стосовно працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід в частині надання свідоцтв про проходження навчання в учбових відділеннях виробництва спецавтомобілів марки Mercedes-Benz або інформацію у довільній формі з зазначенням причин неподання вказаних документів.

Висуваючи зазначену вимогу Замовник посилається на вимогу п. 2 ч. 2 «Наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід» пункту 1 «Документи, які повинен надати учасник у складі тендерної пропозиції для підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям встановленим замовником відповідно статті 16 Закону» Додатку №3 тендерної документації.

Проте, відповідно до наявних фактичних вимог частини 2, пункту 1 «Документи, які повинен надати учасник у складі тендерної пропозиції для підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям встановленим замовником відповідно статті 16 Закону» Додатку №3 тендерної документації, вимога Замовника щодо підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію стосовно працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід в частині надання свідоцтв про проходження навчання в учбових відділеннях виробництва спецавтомобілів марки Mercedes-Benz або інформацію у довільній формі з зазначенням причин неподання вказаних документів - відсутня.

Відповідно до положень ч. 16, ст. 29 Замовник розміщує повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах: 1) що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 цього Закону № 922; 2) на підтвердження права підпису тендерної пропозиції та/або договору про закупівлю.

Перелік, регламентований положеннями ч.16, ст.29 Закону №922 є виключним.

Відповідно до положень п.2 ч. 1 ст.31 Закону № 922 Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Зазначена вимога, фактично являє собою не кваліфікаційний критерій встановлений замовником відповідно ст. 16 Закону №922, а отже, за наявності такої невідповідності Замовник мав відхилити тендерну пропозицію на підставі ч. 1 ст. 31 Закону №922.

Враховуючі зазначене, відповідач дійшов до висновку, що Замовником порушено ч. 16, ст. 29, п. 2, ч. 1 ст. 31 Закону №922.

Відповідно до п. 2 розділу ІІ констатуючої частини висновку за результатами дослідження питання розгляду відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону № 922 встановлено порушення ч. 4 ст. 3, ч.6 ст. 33 та ч. 4 ст. 41 Закону № 922.

За результатами дослідження питання виявлення невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією та правомірності вимоги про усунення невідповідностей в інформації та/або документах встановлено порушення ч. 16 ст. 29, п. 2 ч. 1 ст. 31 Закону № 922.

За результатами аналізу питань дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації щодо зазначеної закупівлі - порушень не установлено.

Відповідно до п. 3 розділу ІІ констатуючої частини висновку з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, які є значущими через необ`єктивний та упереджений розгляд цінових пропозицій учасників торгів та з огляду на відсутність механізму усунення таких порушень керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язала підприємство здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом забезпечення притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель може здійснюватися, зокрема, шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», завданням якого є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі. При цьому підставою для проведення такого моніторингу можуть слугувати виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю складає висновок, який за своїм змістом, є індивідуально-правовим актом та повинен відповідати вимогам, встановленим статтею 2 КАС України. Можливість оскарження такого висновку в судовому порядку передбачена частиною десятою статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 30.06.2020 у справі №320/733/19.

Не погодившись із висновком Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області щодо проведення моніторингу закупівлі UA-2021-10-28-007906-а, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з частиною 1 статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

За змістом частини 2 статті 2 Закону № 2939-XII державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 № 868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03.11.2015, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Пунктом 9 Положення № 43 визначено, що Держаудитслужба в межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України видає накази, організовує та контролює їх виконання.

Відповідно до п. 7 Положення про Дсржаудитслужбу, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Наказом Дсржаудитслужби від 27.08.2020 за № 242 положення про Східний офіс Дсржаудитслужби, затверджене наказом Дсржаудитслужби України від 02.06.2016 за № 23, доповнено абзацом «На території інших адміністративно- територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Дсржаудитслужби та його заступників».

Відповідно до Положення про Східний офіс Дсржаудитслужби, у складі Офісу утворюються як структурні підрозділи, у тому числі управління Східного офісу Дсржаудитслужби в Запорізькій області. Управління Східного офісу Дсржаудитслужби в Запорізькій області, відповідно до Положення про управління Східного офісу Дсржаудитслужби в Запорізькій області, затвердженого наказом Східного офісу Дсржаудитслужби від 29.08.2016 за № 3 є структурним підрозділом Східного офісу Дсржаудитслужби.

Відповідно до частин 1, 4 статті 5 Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Згідно з пунктом 7 статті 10 Закону № 2939-XII органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин). Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Пунктом 14 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Згідно з частиною 2 статті 8 Закону № 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Частиною 6 статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до частини 7 статті 8 Закону № 922-VIII у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Згідно з абзацом 2 частини 8 статті 8 Закону № 922-VIII протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Частиною 9 статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що у разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

Згідно з частиною 10 статті 8 Закону № 922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

За приписами частини 19 статті 8 Закону № 922 форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

На виконання відповідних вимог Закону наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552 затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ "Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку" Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552 (далі - Порядок № 552) у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Як зазначалось вище, у висновку зазначено, що у ході моніторингу встановлено:

1) за результатами дослідження питання розгляду відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону № 922 встановлено порушення ч. 4 ст. 3, ч. 6 ст. 33 та ч. 4 ст. 41 Закону № 922;

2) за результатами дослідження питання виявлення невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією та правомірності вимоги про усунення невідповідностей в інформації та/або документах встановлено порушення ч. 16 ст. 29, п. 2 ч. 1 ст. 31 Закону № 922.

Слід зазначити, що відповідно до документів публічної закупівлі, які містяться у матеріалах справи (були додані позивачем до позовної заяви) у частині 3 Розділу 6 тендерної документації зазначено, що проект договору складено з урахуванням особливостей предмету закупівлі; основні вимоги до договору не є остаточними і вичерпними, і можуть бути доповнені і скориговані під час укладання договору з учасником-переможцем торгів в залежності від специфіки предмету, характеру, інших умов конкретного договору; учасник подає у складі пропозиції проект договору, який є невід`ємною її частиною; замовник залишає за собою право змінювати основні вимоги до договору у випадку зміни діючого цивільного, господарського законодавства і законодавства щодо закупівель.

Відповідно положень ч.2, ст.22 Закону України №922, у тендерній документації зазначаються такі відомості: проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов.

Відповідно до п.6. ч.1 ст.1 Закону №922 договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Згідно із ч. 1 ст. 41 Закону №922 договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Закону №922 умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Згідно із ч. 5 ст. 41 Закону №922 істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії;

3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку;

6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;

8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті.

Відповідно до ч. 6 ст. 33 Закону №922 Замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем торгів відповідно до вимог тендерної документації та пропозиції учасника-переможця.

Враховуючи викладене, право змінювати істотні умови договору на власний розсуд Замовника після проведення процедури публічної закупівлі суперечать вищезазначеним вимогам закону.

Таким чином, встановлення у тендерній документації умови щодо можливості зміни та доповнення основних вимог до договору або умов договору під час його укладання з переможцем торгів дійсно суперечить вимогам ч.4 ст. 3, ч. 6 ст. 33 та ч. 4 ст. 41 Закону №922.

Крім того, у документах публічної закупівлі зазначено, що переможцем визнано ПрАТ «Галичина-Авто» ().

Під час здійснення моніторингу було виявлено, що під час розгляду Замовником тендерної пропозиції ПрАТ «Галичина-Авто», під час розгляду якої, Замовником було виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією та розміщено повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель, у тому числі: учасником не надано в повному обсязі підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію стосовно працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід в частині надання свідоцтв про проходження навчання в учбових відділеннях виробництва спецавтомобілів марки Mercedes-Benz або інформацію у довільній формі з зазначенням причин неподання вказаних документів.

Висуваючи зазначену вимогу невідповідності Замовник посилався на вимогу пункту 2 частини 2 «Наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід» пункту 1 «Документи, які повинен надати учасник у складі тендерної пропозиції для підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям встановленим замовником відповідно статті 16 Закону» Додатку №3 тендерної документації.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 16 Закону №922 замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Згідно із ч. 2 ст. 16 Закону №922 замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;

2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);

4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Відповідно до ч. 4 ст. 16 Закону №922 під час проведення торгів із обмеженою участю замовником застосовуються всі кваліфікаційні критерії, встановлені частиною другою цієї статті.

Відповідно до наявних фактичних вимог ч. 2 п. 1 «Документи, які повинен надати учасник у складі тендерної пропозиції для підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям встановленим замовником відповідно статті 16 Закону» Додатку №3 тендерної документації, вимога Замовника щодо підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію стосовно працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід в частині надання свідоцтв про проходження навчання в учбових відділеннях виробництва спецавтомобілів марки Mercedes-Benz або інформацію у довільній формі з зазначенням причин неподання вказаних документів - відсутня, а перелік кваліфікаційних критеріїв відповідно ст. 16 Закону № 922 є вичерпним.

Згідно із ч. 16 ст. 29 Закону №922 якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.

Замовник розміщує повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах:

1) що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 цього Закону;

2) на підтвердження права підпису тендерної пропозиції та/або договору про закупівлю.

Повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей повинно містити таку інформацію:

1) перелік виявлених невідповідностей;

2) посилання на вимогу (вимоги) тендерної документації, щодо якої (яких) виявлені невідповідності;

3) перелік інформації та/або документів, які повинен подати учасник для усунення виявлених невідповідностей.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 31 Закону №922 замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція учасника, зокрема, не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Відповідно до пункту 1 розділу 3 Інструкції з підготовки тендерних пропозицій тендерної документації:

1) інформації та документів, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям; документи подаються відповідно до пункту 1 Додатку №3 до тендерної документації;

2) інформації про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, в тому числі відповідна технічна специфікація (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі); документи подаються, відповідно до Додатку №2 тендерної документації.

Як зазначалось вище згідно із ч. 2 ст. 16 Закону №922 кваліфікаційними критеріями є: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю. Зазначений перелік кваліфікаційних критеріїв є вичерпним.

Тобто, зазначена вимога, фактично являє собою не кваліфікаційний критерій, встановлений замовником відповідно до ст. 16 Закону №922, оскільки є вимогою до предмету закупівлі, отже, за наявності такої невідповідності Замовник мав відхилити тендерну пропозицію на підставі частини 1 статті 31 Закону №922.

Враховуючі зазначене, Замовником було порушено ч. 16 ст. 29, п. 2 ч. 1 ст. 31 Закону №922.

Із оскаржуваного висновку слідує, що відповідач під час здійснення заходів державного фінансового контролю встановив порушення законодавства про публічні закупівлі, а саме: ч.4 ст. 3, ч. 6 ст. 33 та ч. 4 ст. 41 та ч. 16 ст. 29, п. 2 ч. 1 ст. 31 Закону №922.

З огляду на викладене, суд підсумовує, що висновок Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області від 30.06.2022 про результати моніторингу закупівлі Державного підприємства "Міжнародний аеропорт «Львів» імені Данила Галицького» за унікальним номером оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу UA-2021-10-28-007906-а в частині встановлення порушення вимог ч.4 ст. 3, ч. 6 ст. 33 та ч. 4 ст. 41 та ч. 16 ст. 29, п. 2 ч. 1 ст. 31 Закону №922 є законним та обґрунтованим.

Стосовно вказаного у висновку зобов`язання щодо усунення порушення законодавства у сфері закупівель зокрема, з огляду на відсутність механізму усунення таких порушень керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба шляхом зобов`язання підприємства здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом забезпечення притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 7 ст. 8 Закону №922 у висновку обов`язково зазначаються, зокрема: опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Рішенням Верховного Суду у справі № 640/467/19 визначено, що у висновку про потребу «усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель» Держаудитслужба має конкретизувати, якого саме заходу має вжити позивач для усунення виявлених під час моніторингу порушень.

Суд зазначає, що з метою виконання завдань і функцій державного фінансового контролю статтею 10 Закону №2939-ХІІ передбачено право органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

Отже, відповідно до положень частини сьомої ст. 8 Закону №922 відповідач суб`єкт владних повноважень зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку із зазначенням конкретного заходу, який має вжити позивач.

Спосіб усунення порушення законодавства у сфері закупівлі у спірному висновку сформульовано відповідачем із урахуванням суті порушення та викладено із достатньою конкретизацією.

При цьому суд звертає увагу на те, що абзацем 2 частини 8 статті 8 Закону №922-VIII передбачені альтернативні варіанти вжиття замовником заходів на виконання висновку органу державного фінансового контролю, а саме, протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно із ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України у адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення.

Аналізуючи наведені правові норми та встановлені фактичні обставини справи у їх сукупності, суд зазначає, що висновок Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області від 30.06.2022 про результати моніторингу закупівлі Державного підприємства "Міжнародний аеропорт «Львів» імені Данила Галицького» за унікальним номером оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу UA-2021-10-28-007906-а, ґрунтується на вимогах закону та обставинах, які мали значення, для прийняття такого рішення.

Отже позов не підлягає задоволенню.

При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2 481,00 грн.

Зважаючи на те, що суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 9, 139, 242-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви Державного підприємства «МІЖНАРОДНИЙ АЕРОПОРТ «ЛЬВІВ» ІМЕНІ ДАНИЛА ГАЛИЦЬКОГО» (79000, м. Львів, АЕРОПОРТ ЦА, вул. Любінська, буд 168, ) до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області (69057, м. Запоріжжя, вул. Перемоги, буд. 129, код ЄДРПОУ ВП 41127371), Східного офісу Держаудитслужби (49600, м. Дніпро, вул. Антоновича Володимира, буд. 22, корпус 2, ) про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі відмовити у повному обсязі.

Розподіл судових витрат не здійснюється.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повний текст рішення виготовлений 11.11.2022.

Суддя О.С. Духневич