Справа № 240/19285/22
Суддя: Шуляк Любов Анатоліївна
Дата ухвалення: 2022-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2022 року м. Житомир справа № 240/19285/22

категорія 106020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Шуляк Л.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про визнання протиправними та скасування наказів,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 із позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 25.07.2022 №798 "Про застосування дисциплінарних стягнень" в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність п.1 та п.6 надати пропозицію начальнику СКОЗ ГУНП ( ОСОБА_2 ), відповідно до п.2 ч.1 ст.65 Закону України "Про Національну поліцію", щодо переміщення старшого інспектора сектору контролю за обігом зброї Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_1 на рівнозначну посаду, що за своїми посадовими (функціональними) обов`язками не пов`язана з дозвільною системою;

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 25.07.2022 №364 о/с про призначення ОСОБА_1 з посади старшого інспектора сектору контролю за обігом зброї Головного управління Національної поліції в Житомирській області на посаду старшого дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області на підставі підпункту 1 пункту 2 частини 1 та частини 8 статті 65 Закону України "Про Національну поліцію" на підставі подання начальника.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що в ході службового розслідування не було доведено допущення саме позивачем протиправних дій чи бездіяльності, з огляду на те, що обов`язки позивача керівництвом не були доведені їй до відома у встановленому порядку. Також вказує, що при застосуванні дисциплінарного стягнення відповідачем не було обґрунтовано застосування виду стягнення - попередження про неповну службову відповідність, при тому, що до безпосереднього керівника позивача, який відповідає за роботу відділу, застосовано лише дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Крім того, звертає увагу, що її було переміщено за оспорюваним наказом на іншу посаду, проте вона не є рівнозначною з тою, яку обіймала позивач.

Ухвалою суду від 07.09.2022 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

Відповідно до наказу Житомирського окружного адміністративного суду №01-76В від 10.10.2022 головуюча суддя перебувала у щорічній оплачуваній відпустці в період з 10.10.2022 по 24.10.2022 включно.

Відповідачем подано відзив на адміністративний позов, в якому проти задоволення позовних вимог заперечує, посилаючись на те, що службове розслідування проведено у встановленому порядку, в ході якого виявлено порушення, які допускались сектором контролю за обігом зброї ГУНП. При цьому, згідно посадової інструкції саме на позивача було покладено обов`язки, недотримання яких і є наслідком встановлених порушень.

Позивач подала відповідь на відзив, в якому вказала, що відповідачем не спростовано підстави та доводи позовної заяви.

Відповідач 03.11.2022 надіслав заперечення на відповідь на відзив.

Ухвалою суду від 10.11.2022 поновлено строк звернення до суду, відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду.

У відповідності до положень ч.5 ст.262, ч.1 ст.263 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами із прийняттям рішення відповідно до ч.5 ст.250 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку.

ОСОБА_1 працювала на посаді старшого інспектора сектору контролю за обігом зброї Головного управління Національної поліції в Житомирській області з 01.05.2021 (наказ №148 о/с від 30.04.2021).

10.06.2022 до відділу документального забезпечення ГУНП в Житомирській області з Відділу контролю за обігом зброї Національної поліції України (ВКОЗ НПУ) надійшла доповідна записка за результатами проведення цільової перевірки службової діяльності підрозділів контролю за обігом зброї ГУНП в Житомирській області від 06.06.2022 №798/57/01/вс-2022 (вх. від 07.06.2022 № 828 еп) за результатами якої виявлено недоліки у дотриманні службової дисципліни поліцейськими ГУНП.

За вказаним фактом на підставі наказу ГУНП в Житомирській області №445 від 16.06.2022 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.

За результатами службового розслідування складено висновок, затверджений начальником ГУНП в Житомирській області 15.07.2022.

Відповідно до п.1 наказу начальника ГУНП в Житомирській області від 25.07.2022 №798 "Про застосування дисциплінарних стягнень" за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пп. 1,2 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", п.п. 2,4,9 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, професійного виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних обов`язків), наказів керівництва, що виразились у низькому рівні знань вимог Закону України "Про Національну поліцію", порушенні вимог п.6.5 розділу 6, п.7.1 розділу 7, п.12.2 розділу 12 Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної, охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу гумових патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами не смертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом МВС України від 21.08.1998 № 622, що виразилось у незаведенні контрольно-наглядових справ щодо кожного органу поліції, неналежному веденні книги обліку власників пристроїв для відстрілу гумових куль травматичної дії, прийомі документів у особи, яка не надала платіжний документ (платіжне доручення, квитанція) з відміткою банку, відділення поштового зв`язку або коду проведеної операції про внесення коштів за надання відповідної платної послуги, прийомі документів у особи, яка вже має у власності чи у користуванні зброю та не надала копії документів (довідок), які були подані при отриманні дозволу на придбання, зберігання, (перереєстрації), неналежне виконання обов`язків керівника стажування, передбачених п.8 розділу IX Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції, затвердженого наказом

Згідно із пп.1 п.6 цього наказу начальнику СКОЗ ГУНП ОСОБА_2 надати пропозицію, відповідно до п.2 ч.1 ст.65 Закону України "Про Національну поліцію", щодо переміщення старшого інспектора сектору контролю за обігом зброї Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_1 на рівнозначну посаду, що за своїми посадовими (функціональними) обов`язками не пов`язана з дозвільною системою.

Наказом начальника ГУНП в Житомирській області від 25.07.2022 №364 о/с відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 1 та частини 8 статті 65 Закону України "Про Національну поліцію" ОСОБА_1 призначено на посаду старшого дільничого офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, звільнивши з посади старшого інспектора сектору контролю за обігом зброї Головного управління Національної поліції в Житомирській області. Підстава: подання начальника СКОЗ ГУНП ОСОБА_2 та наказ ГУНП в Житомирській області від 25.07.2022 №798.

Позивач вважає, що такі рішення відповідача є протиправними та такими, що не відповідають вимогам чинного законодавства, а тому звернулась з даним позовом до суду.

Надаючи оцінку обґрунтованості заявлених позовних вимог, суд виходить з такого.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02 липня 2015 року № 580-VIII "Про Національну поліцію" (далі - Закон № 580-VIII у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

У своїй діяльності поліція відповідно до частини першої статті 3 Закону №580-VIII керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Частиною першою статті 18 Закону №580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частинами першою, другою статті 19 Закону №580-VIII передбачено, що в разі вчинення протиправних діянь, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту закріплено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За приписами частин першої - третьої та п`ятої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

У відповідності до приписів статті 14 Дисциплінарного статуту, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893 "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893).

Пунктом 2 розділу ІІ Порядку №893 визначено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 2 розділу VI Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків (пункт 1 розділу V Порядку №893).

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни. Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Як зазначено у змісті оскаржуваного наказу (п.1), позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за:

1) низький рівень знань вимог Закону України "Про Національну поліцію";

2) порушення вимог п.6.5 розділу 6, п.7.1 розділу 7, п.12.2 розділу 12 Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної, охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу гумових патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами не смертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом МВС України від 21.08.1998 № 622, а саме:

- незаведенні контрольно-наглядових справ щодо кожного органу поліції,

- неналежному веденні книги обліку власників пристроїв для відстрілу гумових куль травматичної дії,

- прийомі документів у особи, яка не надала платіжний документ (платіжне доручення, квитанція) з відміткою банку, відділення поштового зв`язку або коду проведеної операції про внесення коштів за надання відповідної платної послуги,

- прийомі документів у особи, яка вже має у власності чи у користуванні зброю та не надала копії документів (довідок), які були подані при отриманні дозволу на придбання, зберігання, (перереєстрації);

3) неналежне виконання обов`язків керівника стажування, передбачених п.8 розділу IX Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції, затвердженого наказом МВС від 24.12.2015 №1625,

4) невиконанні вимог службового листа НПУ від 23 липня 2021 року №9288/04/20-2021, в частині обов`язкового надсилання запитів для отримання підтверджуючої інформації щодо працевлаштування заявників, яка є підставою для отримання дозволу на придбання пристроїв, що свідчить про формальне відношення до проведення зазначених перевірок та може призвести до отримання дозволу на придбання пристроїв особами, які не мають на те законних підстав.

Необхідно зауважити, що службове розслідування означає здійснення комісією комплексу заходів з метою з`ясування обставин, що стали підставами для його призначення.

Як видно із висновку службового розслідування, комісією лише продубльовано висновок попередньої перевірки ВКОЗ НПУ України про те, що капітан поліції ОСОБА_1 не знає вимог ст.ст.18,23,39 Закону України "Про Національну поліцію".

При цьому, в ході службового розслідування знання позивачем законів, інших нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції, не перевірялось.

Позивач в ході службового розслідування лише надала пояснення, що розгубилась, а тому й не могла відповісти на питання перевіряючих ВКОЗ НПУ України.

Разом з тим, у висновку наведені характеризуючі дані ОСОБА_1 , де вказано, що вона має добру теоретичну підготовку, вивчає зміни в діючому законодавстві, постійно працює над підвищенням професійного рівня. Водночас, ці обставини не були враховані комісією.

Також слід звернути увагу, що відповідно до ст.59 Закону № 580-VIII з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив службової кар`єри проводиться атестування поліцейських.

Атестування поліцейських проводиться:

1) при призначенні на вищу посаду, якщо заміщення цієї посади здійснюється без проведення конкурсу;

2) для вирішення питання про переміщення на нижчу посаду через службову невідповідність;

3) для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність;

4) для визначення відповідності займаній посаді.

Атестування проводиться атестаційними комісіями органів (закладів, установ) поліції, що створюються їх керівниками.

Отже, для перевірки кваліфікаційного рівня поліцейських, в тому числі щодо знання законів, інших нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції, існує спеціальна процедура, яка має бути дотримана органом поліції, де проходить службу поліцейський.

Суд враховує, що відповідно до ч.6 ст.59 Закону № 580-VIII під час дії воєнного стану атестування поліцейських не проводиться, водночас у разі притягнення особи до дисциплінарної відповідальності за незнання законів, інших нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції, у висновку службового розслідування має бути доведено та обґрунтовано такий висновок із наведенням процедури встановлення даного факту безпосередньо комісією.

Натомість, як зазначалось, комісія обмежилась лише відбиранням пояснень позивача та самостійно не встановила даний факт в ході проведення службового розслідування, що суперечить вищенаведеним вимогам Дисциплінарного статуту та Порядку №893.

Щодо порушення позивачем вимог п.6.5 розділу 6, п.7.1 розділу 7, п.12.2 розділу 12 Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної, охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу гумових патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами не смертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом МВС України від 21.08.1998 № 622 (далі Інструкція №622) суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 6.5. Інструкції №622 УП ГУНП щодо кожного органу поліції ведуть контрольно-наглядові справи.

Контрольно-наглядові справи містять дані про працівників, які здійснюють дозвільну систему; списки об`єктів дозвільної системи із зазначенням їхньої належності, кількості в них зброї, бойових припасів до неї, звітні дані, доповідні записки про результати роботи органу поліції щодо здійснення дозвільної системи; матеріали перевірок (п.6.6).

В ході перевірки ВКОЗ НПУ України було встановлено, що контрольно-наглядові справи щодо кожного підрозділу відсутні.

В ході службового розслідування начальник СКОЗ ОСОБА_2 надав пояснення, що контрольно-наглядова справа була заведена, але мало місце зауваження від перевіряючих про відсутність списків працівників територіальних підрозділів СКОЗ. Зазначив, що вказаний недолік усунуто відповідальною за ведення вказаної справи ОСОБА_1 . Також вказав, що контрольно-наглядові справи з листування СКОЗ з іншими структурними підрозділами ГУНП щодо виконання планів основних заходів, доручень керівництва НПУ, ВКОЗ НПУ та ГУНП ведуться.

ОСОБА_1 надала пояснення, що вказані справи не ведуться по кожному підрозділу.

Відповідно до п.7.1 Інструкції №622 облік власників мисливської вогнепальної нарізної, гладкоствольної, пневматичної, а також холодної зброї, пристроїв здійснюється в книзі обліку власників мисливської вогнепальної, пневматичної зброї, а також холодної зброї. Відомості про наявність такої зброї у громадян заносяться в БД.

В ході перевірки ВКОЗ НПУ України було встановлено, що книги обліку власників зброї та пристроїв ведуться з порушенням вимог Інструкції №622, з помилками (присутня подвійна нумерація), у книзі обліку власників пристроїв пропущені номери реєстрації з 8788 по 8889.

В ході службового розслідування начальник СКОЗ ОСОБА_2 з приводу вказаного порушення надав пояснення, що мала місце виключно механічна помилка і відповідальними за ведення вказаної книги є ОСОБА_1 та ОСОБА_3

ОСОБА_1 також надала пояснення, що це виключно механічна помилка. Крім того, вказала, що відповідно до п.7.1 Інструкції №622 відомості про наявність такої зброї у громадян знаходяться в Базі Даних.

Разом з тим, у висновку службового розслідування не зазначено, яким чином (крім слів начальника сектору) було встановлено щодо до посадових обов`язків ОСОБА_1 належало ведення контрольно-наглядових справ щодо кожного підрозділу та книги обліку власників зброї та пристроїв.

Згідно із доповідною запискою ВКОЗ НПУ України функціональні обов`язки працівників СКОЗ ГУНП не підписані працівниками та не затверджені керівництвом.

Даний факт також підтверджено довідкою начальника СКОЗ ГУНП Господарчука О. №293/57-01 від 19.08.2022, де вказано, що станом на 18.05.2022 у секторі були розроблені тимчасові функціональні обов`язки, однак ОСОБА_1 з ними не ознайомлювалась.

Позивач також наголошує на тому, що керівником їй не було у встановленому порядку доведено до відома її посадові обов`язки у секторі.

Відсутність чіткого розподілу функціональних обов`язків між працівниками сектору, в тому числі щодо ведення контрольно-наглядових справ щодо кожного підрозділу та книги обліку власників зброї та пристроїв, виключає покладення відповідальності за неналежне ведення таких справ та книги саме на позивача.

Згідно із п.12.2. глави 12 розділу II Інструкції №622 для одержання в органах поліції дозволу на придбання мисливської вогнепальної нарізної, гладкоствольної зброї, пневматичної зброї, холодної та охолощеної зброї подаються такі документи:

заява щодо видачі дозволу на придбання зброї на ім`я керівника органу поліції за місцем проживання заявника;

заповнена картка-заява (додаток 14);

медична довідка (крім охолощеної зброї);

довідка про вивчення матеріальної частини зброї, спеціальних засобів, правил поводження з ними та їх застосування (крім охолощеної зброї);

платіжний документ (платіжне доручення, квитанція) з відміткою банку, відділення поштового зв`язку або коду проведеної операції про внесення коштів за надання відповідної платної послуги;

копії 1, 2 та 11 сторінок паспорта громадянина України (для осіб, яким видано паспорт громадянина України з безконтактним електронним носієм,- копію паспорта та витягу з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання).

В ході перевірки ВКОЗ НПУ України було встановлено прийом документів у особи, яка не надала платіжний документ (платіжне доручення, квитанція) з відміткою банку, відділення поштового зв`язку або коду проведеної операції про внесення коштів за надання відповідної платної послуги (особова справа №8907); прийом документів у особи, яка вже має у власності чи у користуванні зброю та не надала копії документів (довідок), які були подані при отриманні дозволу на придбання, зберігання, (перереєстрації) (особові справи №8892, 8903).

Начальник СКОЗ ГУНП ОСОБА_4 в ході службового розслідування зазначив, що відповідальними за допущені недоліки є особи, які здійснювали прийом документів.

Судом досліджено особову справу №8907, в якій серед іншого містяться квитанції Приватбанку від 13.01.2022 0.0..1 та 0.0..1 про оплату відповідної платної послуги ГУ НП в Житомирській області на суму 45 грн. та 33,90 грн відповідно. Дані платежі здійснювались у безготівковій формі, квитанції містять код, за яким можна перевірити внесення коштів, а тому суд вважає, що дані документи відповідають вимогам п.12.2. Інструкції №622.

При цьому, на заяві від 12.01.2022 не міститься штампу про реєстрацію СКОЗ ГУНП, в тому числі із зазначенням дати такої реєстрації, як на заявах із інших особових справ. Також відсутня дата перевірки документів позивачем.

Слід вказати, що в ході службового розслідування не відбирались письмові пояснення у позивача щодо даного порушення, тоді як в силу пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

У висновку службового розслідування вказано, що до особової справи №8905 додані лише копія посвідчення ОСОБА_5 №458 на мисливську гладкоствольну зброю, заява від 11.02.2022, рапорт перевірки за місцем проживання від 22.10.2021.

Водночас, із доданої до відзиву копії особової справи №8905 видно, що її заведено відносно іншої особи ОСОБА_6 .

Особову справу ОСОБА_5 №8892 формував ОСОБА_7 (згідно наданих ним пояснень).

Також у висновку вказано, що відповідно до особової справи власника пристрою для відстрілу гумових куль № НОМЕР_1 , в матеріалах, які стали підставою для придбання пристрою лише копія посвідчення ОСОБА_8 № НОМЕР_2 на мисливську гладкоствольну зброю, заява від 05.02.2022, лист редакції "Київ оперативний".

Відповідно до абз.10 п.12.2 Інструкції №622 якщо громадянин, який звертається до органу поліції для оформлення дозволу на придбання зброї, пристрою, вже має у власності чи у користуванні зброю, пристрій, він надає копію дозволу на зберігання цієї зброї, пристрою, а документи (довідки), які були подані при отриманні дозволу на придбання, зберігання (перереєстрації), є дійсними, повторно не оформляються, власник подає їх копії.

Судом досліджено особову справу власника пристрою для відстрілу гумових куль № НОМЕР_1 , в якій серед іншого міститься довідка №ЖФ 04632, видана ОСОБА_8 про вивчення матеріальної частини зброї, спеціальних засобів, правил поводження з ними та їх застосування (крім охолощеної зброї), тобто при прийомі документів від даної особи дотримано вимоги абз.10 п.12.2 Інструкції №622.

Водночас у висновку службового розслідування не вказано з яких мотивів дану довідку не було взято до уваги при констатації факту, що позивач прийняла документи у особи, яка вже має у власності чи у користуванні зброю та не надала копії документів (довідок), які були подані при отриманні дозволу на придбання, зберігання, (перереєстрації).

Щодо неналежного виконання обов`язків керівника стажування, суд зазначає наступне.

Відповідно до п.8 розділу IX Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції, затвердженого наказом МВС від 24.12.2015 №1625 керівник стажування зобов`язаний:

провести інструктаж про порядок проходження стажування та з техніки безпеки, надати стажисту необхідні документи (індивідуальне завдання, методичні рекомендації тощо), ознайомити його з функціональними обов`язками;

поінформувати стажиста про систему звітності, необхідність виконання кваліфікаційної роботи (практичного завдання) за відповідною посадою, ознайомити з основними нормативно-правовими актами, які регламентують роботу служби, органу, підрозділу;

систематично надавати стажистові необхідну методичну і практичну допомогу у вивченні та відпрацюванні передбачених планом завдань;

здійснювати постійний контроль за виконанням плану стажування;

після закінчення строку стажування підготувати відгук-характеристику, який затверджується керівником, на якого покладено організацію стажування.

Відповідно до наказу №25о/с від 01.02.2022 ОСОБА_3 направлено на стажування до сектору контролю за обігом зброї ГУНП в Житомирській області.

17.01.2022 начальником СКОЗ ГУНП в Житомирській області Господарчуком О. затверджено план стажування ОСОБА_3 , який підписано керівником стажування ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

За результатами проходження стажування 25.05.2022 начальником СКОЗ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_9 затверджено звіт про проходження стажування.

У висновку службового розслідування відсутні посилання на допущення позивачем як керівником стажування ОСОБА_3 порушень щодо виконання плану стажування або інших обов`язків, передбачених п.8 розділу IX Положення.

У відзиві на адміністративний позов відповідач вказує, що допущені ОСОБА_3 недоліки при оформленні особових справ свідчать про відношення ОСОБА_1 як керівника стажування.

Суд критично оцінює дане твердження, оскільки в силу п.8 розділу IX Положення керівник стажування здійснює постійний контроль за виконанням плану стажування, а не за виконанням покладених на стажиста функціональних обов`язків. Такий контроль має здійснювати безпосередній начальник, якому підпорядкована дана особа при виконанні покладених на неї функціональних обов`язків або інша уповноважена керівником особа. Відповідачем не надано розпорядчих документів, на підставі яких ОСОБА_1 було уповноважено здійснювати контроль за виконанням ОСОБА_3 покладених на неї обов`язків у СКОЗ ГУНП в Житомирській області, в тому числі щодо прийому документів.

Щодо невиконання вимог службового листа НПУ від 23 липня 2021 року №9288/04/20-2021.

Відповідно до вказаного листа НПУ, який адресований начальникам головних управлінь Національної поліції в областях та м.Києві, було зазначено, що необхідно в обов`язковому порядку для отримання підтверджуючої інформації щодо наявності в громадянина, який звернувся до підрозділів контролю за обігом зброї, підстав отримання дозволу на придбання пристроїв, їх перереєстрацію (продовження терміну дії дозволу) надсилати запити до:

Державного реєстру друкованих засобів масової інформації та інформаційних агентств як суб`єктів інформаційної діяльності; редакцій засобів масової інформації з метою отримання від головного редактора або особи, яка виконує його повноваження, листів з підтвердженням статусу особи як журналіста (кореспондента) та зазначенням періодичності виходу видань за його участі. Копії надісланих запитів та отриманих відповідей долучати до особових справ власників пристроїв.

У висновку службового розслідування не вказано, яким чином даний лист був доведений до виконання СКОЗ ГУНП в Житомирській області, хто був відповідальною особою за його виконання.

При цьому, дисциплінарною комісією в ході проведення службового розслідування не відбирались пояснення щодо даного порушення у позивача.

Водночас, за невиконання даного листа усі працівники сектору притягнуті до дисциплінарної відповідальності.

Суд повторно наголошує, що за відсутності чіткого розподілу функціональних обов`язків між працівниками сектору, в тому числі щодо необхідності виконання даного листа НПУ в частині надсилання запитів, виключається відповідальність конкретної особи, в даному випадку позивача.

Також у висновку службового розслідування дисциплінарною комісією не обґрунтовано своє рішення щодо рекомендованого для позивача виду стягнення попередження про неповну службову відповідність, не враховано вимоги ст.29 Дисциплінарного статуту.

Зокрема, статтею 29 Дисциплінарного статуту передбачено особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, а саме дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції (ч.2).

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що службове розслідування проведено всупереч вимогам Порядку №893 формально, неповно та необ`єктивно, без з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку.

У наказі Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 25.07.2022 №798 "Про застосування дисциплінарних стягнень" також не обґрунтовано рішення щодо обрання позивачу виду стягнення попередження про неповну службову відповідність.

Суд зазначає, що суб`єкт владних повноважень повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо.

При цьому, саме лише відтворення у висновку службового розслідування фабули певного правопорушення (дублювання висновків перевірки ВКОЗ НПУ України), не є достатнім для того, щоб вважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.

В контексті зазначеного суд зауважує, що будь-яких належних та допустимих доказів наявності вини, якій передує причинно-наслідковий зв`язок вчинених дій чи допущеної бездіяльності саме позивача в розрізі її функціональних обов`язків щодо фактів вчинення протиправних дій матеріали справи не містять та відповідачем не надано.

Водночас, для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Аналогічна позиція міститься у Постанові Верховного Суду від 22 липня 2020 року у справі № 554/9493/17.

Слід зазначити, що у відзиві на адміністративний позов відповідач наводить приклади й інших порушень, які на його думку допустила позивач. Водночас, суд надає оцінку лише тим порушенням, які були підставою винесення наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Щодо переміщення ОСОБА_1 на рівнозначну посаду, що за своїми посадовими (функціональними) обов`язками не пов`язана з дозвільною системою, слід зазначити наступне.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що спірні правовідносини виникли з приводу застосування стосовно позивача підпункту 2 пункту 1 частини першої статті 65 Закону № 580-VІІІ.

Аналіз наведеної правової норми дає підстави для висновку, що її застосування можливе виключно в разі переміщення особи на рівнозначну посаду.

Відповідач доводить, що рівнозначними, у розумінні Закону України "Про Національну поліцію", є посади, для зайняття якої передбачено одне і те саме спеціальне звання поліції. Як зазначає відповідач, обом посадам відповідає звання "капітан поліції", у зв`язку з чим ці посади є рівнозначними.

Верховний Суд неодноразово висловлював свою позицію стосовно того, що у відносинах публічної служби, пріоритетними є норми саме спеціального законодавства.

Закон №580-VІІІ є спеціальним нормативно-правовим актом, який регулює правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, а, відтак, у цьому спорі застосуванню мають підлягати норми спеціального законодавства.

Цей Закон встановлює підстави переміщення, які зазначені у частині першій статті 65 цього Закону та порядок переміщення, який визначає за чиєю ініціативою таке переміщення відбувається. Таке переміщення може відбуватися - за ініціативою поліцейського або ініціативою прямих керівників (начальників), керівників інших органів (закладів, установ) поліції, які порушили питання про переміщення (частина восьма статті 65 Закону № 580-VIII).

Проте Закон №580-VIII не врегульовує питання рівнозначності посад.

В свою чергу визначення рівнозначної посади міститься в Законі України "Про державну службу" та відповідно до статті 2 цього Закону означає посаду державної служби, що належить до однієї групи оплати праці з урахуванням юрисдикції державного органу.

Аналогічна правова позиція щодо надання оцінки рівнозначності посад поліцейських із врахуванням положень Закону України "Про державну службу", викладена у постановах Верховного Суду від 28 листопада 2018 року у справі №820/6677/16, від 31 березня 2021 року у справі № 120/872/20-а, від 16 квітня 2020 у справі № 825/896/18.

Так, відповідно до додатку №7 до постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" розмір посадового окладу старшого дільничного офіцеру поліції РВ складає - 2500,00 гривень, тоді як відповідно до додатку №4 розмір окладу старшого інспектора сектору ГУ - 2600,00 гривень.

Тобто, посадовий оклад позивача на новій посаді нижчий, ніж на попередній.

Юрисдикція Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області Житомирський район, а ГУНП в Житомирській області відповідно Житомирська область, тобто посада, на яку ОСОБА_1 переміщено за спірним наказом з меншою територією, на яку поширюється коло її повноважень.

Отже, при порівнянні посад яку обіймала позивач та на яку була переміщена щодо оплати праці, юрисдикції державного органу, ступеню підпорядкованості, виконання функціональних обов`язків, суд приходить до висновку про нерівнозначність цих посад, а тому переміщення позивача відбулось із порушенням вимог підпункту 2 пункту 1 частини першої статті 65 Закону № 580-VІІІ.

При цьому, вимога щодо граничності спеціального звання при заміщенні на посади в тих чи інших органах Національної поліції не означає про рівнозначність таких посад, оскільки у пункті 8 частини десятої статті 62 Закону № 580-VIII йдеться про можливість переміщення поліцейського по службі залежно від результатів виконання покладених на нього обов`язків та своїх професійних, особистих якостей.

При цьому, відповідно до п.п.1-3 Порядку підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 23 листопада 2016 року №1235 підставою для підготовки та видання наказів по особовому складу є документи з питань проходження служби, подані до підрозділу кадрового забезпечення поліцейським, його керівником або працівником, який здійснює кадрове забезпечення підрозділу.

Водночас в матеріалах справи відсутні відомості про те, на підставі яких документів відповідачем встановлювались результати виконання покладених на позивача обов`язків та/або його професійні, особисті якості, які б давали підстави для переміщення його на іншу посаду.

У разі службової невідповідності поліцейського, останнього згідно частини третьої статті 63 Закону України "Про Національну поліцію" на підставі висновку атестації з урахуванням професійних і особистих якостей, може бути переміщено на нижчу посаду, а не на рівнозначну, як за позицією відповідача було переміщено позивача.

Також суд звертає увагу, що спеціальним Законом України "Про Національну поліцію" встановлено лише підстави переміщення, які зазначені у частині першій статті 65 Закону № 580-VIII та порядок переміщення, який визначає за чиєю ініціативою таке переміщення відбувається, втім не врегульовано випадки, коли переведення відбувається або в межах однієї місцевості або переведення до іншої місцевості.

Закон України "Про Національну поліцію" не розмежовує поняття "переміщення" та "переведення", як це врегульовано у Кодексі законів про працю України.

Так, у силу вимог частини першої статті 32 Кодексу законів про працю України переведення на іншу роботу на тому ж підприємстві, в установі, організації, а також переведення на роботу на інше підприємство, в установу, організацію або в іншу місцевість, хоча б разом з підприємством, установою, організацією, допускається тільки за згодою працівника, за винятком випадків, передбачених у статті 33 цього Кодексу та в інших випадках, передбачених законодавством.

Частиною другою вказаної статті визначено, що не вважається переведенням на іншу роботу і не потребує згоди працівника переміщення його на тому ж підприємстві, в установі, організації на інше робоче місце, в інший структурний підрозділ у тій же місцевості, доручення роботи на іншому механізмі або агрегаті у межах спеціальності, кваліфікації чи посади, обумовленої трудовим договором. Власник або уповноважений ним орган не має права переміщати працівника на роботу, протипоказану йому за станом здоров`я.

Тобто, переведення відрізняється від переміщення тим, що при переведенні працівнику доручається та ж сама або інша робота в іншій установі, або робота на цьому ж підприємстві, установі, але в іншій місцевості. Водночас, при переміщенні працівник залишається на тому ж підприємстві, в установі, організації, але на іншому робочому місці, в іншому структурному підрозділі у тій же місцевості.

Таким чином, стаття 32 КЗпП України встановлює можливість переведення на іншу роботу, в іншу установу тільки за згодою працівника, за винятком випадків, передбачених у статті 33 цього Кодексу та в інших випадках, передбачених законодавством.

Даний висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, яку викладено у постановах від 17 жовтня 2019 року по справі № 420/5192/18, від 11 серпня 2020 року по справі №620/2624/19, від 30 червня 2021 року у справі №620/1190/20, який відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України, підлягає врахуванню судом при розгляді цієї справи.

Як зазначалось, позивача було переведено на іншу роботу - з посади старшого інспектора сектору контролю за обігом зброї на посаду старшого дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції, до іншої установи в межах однієї місцевості - до Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області, яке є територіальним (відокремленим) підрозділом, а не структурним підрозділом ГУНП в Житомирській області, без її згоди, що суперечить статті 32 КЗпП України.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що пункт 1 та підпункт 1 пункту 6 наказу Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 25.07.2022 №798 "Про застосування дисциплінарних стягнень" та наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 25.07.2022 №364 о/с є протиправними та підлягають скасуванню.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу (ч. 1 ст. 77 КАС України).

В той же час згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, суд вважає, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень не довів обґрунтованість своїх рішень, відтак позовні вимоги підлягають задоволенню.

При зверненні до суду позивачем сплачено 992,40 грн. судового збору (квитанція від 05.09.2022), який підлягає стягненню з відповідача відповідно до ст.139 КАС України.

Керуючись статтями 14, 139, 243-246, 263, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 . РНОКПП/ЄДРПОУ: НОМЕР_3 ) до Головного управління Національної поліції в Житомирській області (Старий Бульвар, 5/37,Житомир,10008. РНОКПП/) про визнання протиправними та скасування наказів задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати п.1 та підпункт 1 пункту 6 наказу Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 25.07.2022 №798 "Про застосування дисциплінарних стягнень".

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 25.07.2022 №364 о/с.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Житомирській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн. 40 коп витрат по сплаті судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.А.Шуляк

Повний текст складено: 10 листопада 2022 р.