Справа № 380/25297/21
Суддя: Улицький Василь Зіновійович
Дата ухвалення: 2022-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2022 рокуЛьвівСправа № 380/25297/21 пров. № А/857/12380/22

Колегія суддів Восьмого апеляційного адміністративного суду в складі:

головуючого судді: Улицького В.З.

суддів: Кузьмича С.М., Матковської З.М.

при секретарі судового засідання: Зінчук Ю.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 06.06.2022 року (рішення ухвалене о 11:38 у м. Львові судом у складі головуючого судді Желік О.М.) у справі за позовом Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області до ТзОВ «ЦЦЦ Україна» «ССС» про стягнення витрат, пов`язаних із відбором зразків нехарчової продукції та проведення їх експертизи (випробування) та за зустрічним позовом ТзОВ «ЦЦЦ Україна» «ССС» до Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області про визнання протиправним дій, визнання протиправними та скасування рішення Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області,-

ВСТАНОВИЛА:

У грудні 2021 року позивач звернувся до суду з первісним позовом Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області до ТзОВ «ЦЦЦ Україна» «ССС» про стягнення витрат, пов`язаних із відбором зразків нехарчової продукції та проведення їх експертизи (випробування), в якій позивач просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦЦЦ Україна» на користь Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області 8431 грн. 75 коп. витрат, пов`язаних із відбором зразків нехарчової продукції та проведення їх експертизи (випробування).

Позивач позовні вимоги мотивував тим, що посадовою особою Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області для проведення експертизи (випробування) продукції прийнято рішення про відбір зразків продукції № 19, згідно з яким у магазині «ССС» (Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦЦЦ Україна» (надалі - ТзОВ «ЦЦЦ Україна»), який знаходиться за адресою: Волинська область, м.Луцьк, вул. Сухомлинського, 1 (ТРЦ «ПортСіті»), було здійснено відбір зразків продукції, який оформлено актом відбору зразків продукції № 19/05.02-16 від 08.10.2021. Відібраний зразок продукції 08.10.2021 позивачем направлений до ДП «Івано-Франківський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації», здійснена оплата доставки та вартості послуг з дослідження нехарчової продукції. Загальний розмір витрат позивача становить 8431,75 грн. За результатами випробувань ДП «Укрметртестстандарт» встановлено, що відібраний зразок продукції не відповідає вимогам пунктів 5, 9 Технічного регламенту, а саме: перевірений зразок напівчеревиків не відповідає вимогам нормативних документів (технічному регламенту) по відсутності маркування. 04.11.2021 позивачем вручено відповідачу лист № 05.02-10/1684 про результати випробувань ДП «Укрметртестстандарт» (з наданням протоколу випробувань від 13.10.2021 року № 2586), а також лист № 05.02-10/1685 про відшкодування відповідачем коштів за проведені випробування у сумі 8431,75 грн. Просив позов задоволити.

Разом з тим, від товариства з обмеженою відповідальністю «ЦЦЦ Україна» «ССС» до суду надійшов зустрічний адміністративний позов (вх. № 13374 від 11.02.2022), в якому просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області з відбору зразків продукції та призначення і проведення експертизи (випробування) відібраних зразків продукції під час проведення планової виїзної перевірки характеристик продукції (взуття) у магазині ТОВ «ЦЦЦ Україна».

- визнати протиправними та скасувати рішення Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області про відбір зразків продукції від 08 жовтня 2021 року № 19 та рішення Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області про призначення експертизи (випробування) від 08 жовтня 2021 року № 19.

Позивач позовні вимоги зустрічного позову мотивував тим, що висновки зазначені у Акті перевірки, не відповідають дійсності та є помилковими. Вказав, що у зв`язку з можливістю пошкодження або втрати вказаних ярликів з піктограмами у процесі допродажного примірювання покупцями взуття у торговельному залі Магазину, ТзОВ «ЦЦЦ Україна», відповідно до ч. 2 статті 15 Закону України «Про захист прав споживачів», дублює інформацію стосовно матеріалів, що використовуються для виготовлення основних складових взуття у формі відповідних піктограм або текстових позначень конкретних матеріалів, та додатково наносить її на кожну коробку у якій розміщується будь-яка пара взуття, що перебуває у торговельному залі магазину. Стверджує, що у випадку виявлення відсутності (втрати у зв`язку з примірюванням покупцями) ярликів з піктограмами щодо основних складових взуття, на півпарі продукції (як це вказано у Акті перевірки характеристик продукції від 04 листопада 2021 року № 054/05.02-135), але наявності такої інформації на коробці у якій знаходиться взуття, такі порушення, відповідно до ст. 29 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» повинні кваліфікуватися виключно як «формальна невідповідність». Звернув увагу, що у Рішенні ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області про відбір зразків продукції від 08 жовтня 2021 року № 19 взагалі не вказується що саме невідповідність маркування взуття стала підставою для його відбору працівниками ГУ Держпродспоживслужби в Волинській області. Серед іншого вказав, що шість пар напівчеревиків, модель: 417403/01-03; штриховий код: 571, які перебували не в «Магазині № 4 ТОВ «ЦЦЦ Україна», а на «Складі №4» (та не підлягали продажу, а готувалися до майбутньої реалізації (прикріплення протикрадіжних датчиків, етикеток, маркування, додавання вкладок, тощо)), не могли бути відібраними як зразки для проведення експертизи (випробування) стосовно наявності на них маркування відповідно до Технічного регламенту № 358 від 06.03.2019. Тому, на думку позивача за зустрічним позовом, дії ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області щодо відбору вказаних зразків взуття є грубим порушенням належних умов відбору зразків продукції для проведення експертизи (випробування), а відомості вказані у Акті відбору зразків продукції № 19/05.02-16 є не достовірними.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 06.06.2022 року в задоволенні первісного позову Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області до ТзОВ «ЦЦЦ Україна» «ССС» про стягнення витрат, пов`язаних із відбором зразків нехарчової продукції та проведення їх експертизи (випробування) відмовлено. Зустрічний позов ТзОВ «ЦЦЦ Україна» «ССС» до Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області про визнання протиправним дій, визнання протиправними та скасування рішення Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області задоволено. Визнано протиправними дії Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області з відбору зразків продукції та призначення і проведення експертизи (випробування) відібраних зразків продукції під час проведення планової виїзної перевірки характеристик продукції (взуття) у магазині ТОВ «ЦЦЦ Україна» (). Визнано протиправними та скасовано рішення Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області про відбір зразків продукції від 08 жовтня 2021 року № 19 та рішення Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області про призначення експертизи (випробування) від 08 жовтня 2021 року № 19.

Рішення суду першої інстанції оскаржило Головне управління Держпродспоживслужби у Волинській області. Вважає, що оскаржуване рішення прийняте з помилковим застосуванням норм матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню з підстав викладених у апеляційній скарзі. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою у задоволені зустрічного позову відмовити.

Згідно ч.4 ст.229 КАС України, фіксування процесу не здійснювалося оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явилися.

Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу апелянта слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Якщо одна із сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 189 цього Кодексу.

Згідно ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ЦЦЦ України» внесене до Єдиного державного реєстру підприємств та організацій і присвоєний ідентифікаційний код в , що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Основним видом діяльності товариства є роздрібна торгівля взуттям і шкіряними виробами в спеціалізованих магазинах (КВЕД 47.72).

Посадовою особою Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області 08 жовтня 2021 року для проведення експертизи (випробування) продукції прийнято рішення про відбір зразків продукції № 19, згідно з яким у магазині «ССС» Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦЦЦ Україна», який знаходиться за адресою Волинська область, м. Луцьк, вул. Сухомлинського 1 (ТРЦ «ПортСіті») для проведення експертизи (випробування) продукції, було відібрано: напівчеревики, модель: 417403/01-03, (Імпортер ТОВ «ЦЦЦ Україна», виробник не встановлений, країна походження Китай) штриховий код:571 (надалі - відібраний зразок продукції).

Того ж дня, відібраний зразок продукції направлений до ДП «Івано- Франківський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» (надалі - ДП «Івано-Франківськстандартметрологія»).

У листопаді 2021 року ДП «Івано-Франківськстандартметрологія» надано акт здачі-приймання роботи № 12903 від 01.11.2021 року, згідно з яким, вартість послуг з дослідження нехарчової продукції становить 7348 грн. 75 коп.

04 листопада 2021 року до позивача за первісним позовом отримав протокол випробувань № 2586 у якому зазначено, що випробування відібраного зразка здійснювалось відповідно до вимог Технічного регламенту маркування матеріалів, що використовуються для виготовлення основних складових взуття, яке надходить для продажу споживачу, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України 06 березня 2019 року № 358 (надалі - Технічний регламент).

За результатами випробувань ДП «Укрметртестстандарт» встановлено, що відібраний зразок продукції (напівчеревики, модель:417403/01-03) не відповідає вимогам пунктів 5, 9 Технічного регламенту. У висновку протоколу досліджень № 2586 вказано, що перевірений зразок напівчеревиків не відповідає вимогам нормативних документів (технічному регламенту) по відсутності маркування.

04 листопада 2021 року особисто керівнику магазину № 4 Москович О. М. вручено лист Головного управління № 05.02-10/1684 про результати випробувань ДП «Укрметртестстандарт» (з наданням протоколу випробувань від 13.10.2021 року № 2586), а також лист № 05.02-10/1685 про відшкодування ТзОВ «ЦЦЦ Україна» коштів за проведені випробування у сумі 8431,75 грн.

Згідно статті 3 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції від 02.12.2010 № 2735-VI (далі Закон № 2735-VI) законодавство України про державний ринковий нагляд і контроль продукції складається з цього Закону, Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини в цій сфері, у тому числі технічних регламентів.

Відповідно до ч.1, 2 Закону № 2735-VI ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності, які встановлюються Президентом України. Сфери відповідальності органів ринкового нагляду включають види продукції, що є об`єктами технічних регламентів, і можуть включати види продукції, що не є об`єктами технічних регламентів.

Згідно ст. 23 Закону № 2735-VI, під час перевірок характеристик продукції проводяться документальні перевірки, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, а за наявності підстав вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, - відбір та експертиза (випробування) зразків продукції.

Органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.

Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.

Під час таких перевірок перевіряються характеристики лише того виду продукції, що є предметом перевірки.

Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та посвідчень (направлень) на проведення перевірки, що видаються та оформляються відповідно до Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. У разі одержання інформації про надання на ринку продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази та посвідчення (направлення) видаються і оформляються невідкладно.

Постановою КМУ № 1069 від 28.12.2016 року затверджений перелік видів продукції, щодо яких органи державного ринкового нагляду здійснюють державний ринковий нагляд, у тому числі для Держпродспоживслужби.

Відповідно до пп. 3 п. 8 Положення про ГУ Держпродспоживслужби, затверджене наказом Держпродспоживслужби від 25.02.2016 року № 22, ГУ Держпродспоживслужби відповідно до покладених на нього завдань у сфері здійснення ринкового нагляду, проводить перевірки характеристик продукції.

Позивач (відповідач за зустрічним позовом) має повноваження на здійснення ринкового нагляду нехарчової продукції, які повинні реалізовуватися на підставі та у спосіб встановлений законодавством.

Статтею 23 Закону № 2735-VI встановлено, що органи ринкового нагляду щодо реалізації контрольних функцій проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.

Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та посвідчень (направлень) на проведення перевірки, що видаються та оформлюються відповідно до закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Перевірка характеристик продукції може бути невиїзною (за місцезнаходженням органу ринкового нагляду) або виїзною. У разі потреби органи ринкового нагляду для перевірки характеристик продукції можуть поєднувати невиїзні та виїзні перевірки.

Згідно частини 1 ст.1 Закону України № 877-V спосіб здійснення державного нагляду (контролю) це процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

При здійсненні державного нагляду контролю відповідний орган повинен дотримуватися процедури, визначеної законом.

Відповідно до статті 16 Закону № 2735-VI визначені права посадових осіб, які здійснюють контроль продукції, які, зокрема, мають право: - проводити у випадках і порядку, визначених цим Законом, перевірки документів та вибіркові обстеження зразків продукції; - вимагати від декларантів надання документів і матеріалів, необхідних для здійснення контролю продукції, перевіряти їх та одержувати копії документів і матеріалів, що свідчать про факти порушення законодавства; - вимагати від декларантів надання у погоджений з ними строк усних чи письмових пояснень з питань, що виникають під час здійснення контролю продукції.

Обов`язками таких посадових осіб відповідно до ст.17 Закону є: - додержуватися вимог цього Закону, Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" та виданих відповідно до них нормативно-правових актів; об`єктивно та неупереджено здійснювати ринковий нагляд і контроль продукції у межах повноважень, визначених законами України; - дотримуватися встановлених цим Законом принципів, вимог та порядку здійснення заходів ринкового нагляду; - не перешкоджати праву суб`єктів господарювання на законний захист своїх прав та інтересів.

Основні принципи ринкового нагляду і контролю продукції встановлені ст.5 Закону, якими, зокрема, є: - пропорційність заходів ринкового нагляду, що вживаються органами ринкового нагляду, рівню загрози суспільним інтересам; - об`єктивність, неупередженість та компетентність органів ринкового нагляду і митних органів при здійсненні ринкового нагляду і контролю продукції;- прозорість здійснення ринкового нагляду і контролю продукції, доступність та відкритість інформації у цій сфері; - додержання прав і захист інтересів суб`єктів господарювання, споживачів (користувачів) під час здійснення ринкового нагляду і контролю продукції; - запобігання виникненню конфлікту інтересів при проведенні експертизи (випробування) зразків продукції під час здійснення ринкового нагляду і контролю продукції.

За результатами перевірки характеристик продукції посадова особа, яка здійснює ринковий нагляд, складає акт відповідно до вимог Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Згідно ст. 4 Закону України Про загальну безпечність нехарчової продукції, виробники зобов`язані вводити в обіг лише безпечну продукцію.

Серйозний ризик - будь-яка загроза суспільним інтересам, що потребує оперативного втручання державних органів, у тому числі така, наслідки якої не виявляються негайно.

Суспільні інтереси - безпека життя та здоров`я людей, безпечні умови праці, захист прав споживачів (користувачів), захист довкілля (ч. 1 ст. 1 Закону).

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 5 Закону, продукція вважається безпечною, якщо вона відповідає вимогам щодо забезпечення безпечності продукції, встановленим законодавством.

У разі відсутності вимог щодо забезпечення безпечності продукції, визначених частиною першою цієї статті, відповідна продукція вважається безпечною, якщо орган державного ринкового нагляду не доведе, що така продукція є небезпечною.

Доказом безпечності продукції є її відповідність національним стандартам, що гармонізовані з відповідними європейськими стандартами. Перелік таких гармонізованих національних стандартів формується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері стандартизації. Цей перелік станом на 1 січня щороку оприлюднюється шляхом його опублікування у друкованому засобі масової інформації центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері стандартизації (у разі його відсутності - у друкованому засобі масової інформації, визначеному цим органом) та шляхом розміщення на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері стандартизації.

Частинами 1 та 2 ст. 11 Закону визначено, що державний ринковий нагляд за додержанням виробниками та розповсюджувачами продукції загальної вимоги щодо безпечності продукції забезпечується шляхом здійснення державного ринкового нагляду, а також державного контролю продукції при її ввезенні на митну територію України.

Організація та порядок здійснення державного ринкового нагляду, а також державного контролю продукції під час її ввезення на митну територію України визначаються Законом України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції та Митним кодексом України.

Відповідно до ч. ч. 1, 3, 4 та 5 ст. 12 Закону, якщо орган державного ринкового нагляду встановив, що продукція може становити ризики за певних умов, він невідкладно приймає рішення про попередження виробником та/або розповсюджувачем споживачів (користувачів) про такі ризики або рішення про вжиття заходів щодо приведення продукції у відповідність із вимогами щодо забезпечення безпечності продукції перед введенням її в обіг на ринку України.

Якщо орган державного ринкового нагляду встановив, що продукція за обґрунтованих припущень може бути небезпечною, він невідкладно приймає рішення про тимчасову заборону введення в обіг такої продукції на ринку, в тому числі постачання цієї продукції, пропонування її для постачання або її демонстрації, на строк, необхідний для проведення відповідної експертизи (випробування).

Якщо орган державного ринкового нагляду встановив, що продукція є небезпечною, він невідкладно: 1) забороняє введення в обіг такої продукції на ринку та вживає заходів щодо забезпечення такої заборони; 2) вживає заходів щодо негайного вилучення її з обігу і попередження споживачів (користувачів) про ризики, які становить ця продукція; 3) спільно з виробниками та розповсюджувачами такої продукції, яка вже була надана на ринку України споживачам (користувачам), вживає заходів щодо відкликання її з обігу та знищення. Відкликання продукції застосовується як винятковий захід, якщо вжиті виробником або розповсюджувачем заходи є недостатніми для запобігання чи уникнення відповідних ризиків, які становить продукція.

Обмежувальні (коригувальні) заходи із забезпечення безпечності продукції, визначені частинами першою - четвертою цієї статті, вживаються органами державного ринкового нагляду пропорційно до рівня загрози відповідної продукції суспільним інтересам. Згідно з ч. ч. 1, 2 та 4 ст. 15 Закону відповідальність за порушення вимог цього Закону встановлюється цим та іншими законами України.

Згідно ч. 1 ст. 11 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції № 2735, з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності, серед іншого: проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування); приймають у випадках та порядку, визначених цим Законом, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, здійснюють контроль стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень; вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог.

Статтею 22 Закону № 2735 визначено, що заходами ринкового нагляду є: 1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування); 2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: а) обмеження надання продукції на ринку; б) заборону надання продукції на ринку; в) вилучення продукції з обігу; г) відкликання продукції; 3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; 4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.

Відповідно до ч. 7 статті 14 Закону України Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" відбір зразків продукції здійснюється посадовою особою органу державного нагляду (контролю) у присутності керівника суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженої ним особи (фізичної особи - підприємця або уповноваженої ним особи) і засвідчується актом відбору зразків продукції.

До початку відбору зразків продукції посадова особа органу державного нагляду (контролю) зобов`язана пред`явити рішення про відбір зразків продукції та роз`яснити суб`єкту господарювання порядок відбору зразків продукції. Суб`єкт господарювання має право бути присутнім при всіх діях посадової особи органу державного нагляду (контролю) під час відбору зразків продукції і заявляти клопотання з приводу цих дій, про що вноситься запис до акта відбору зразків продукції.

Правила відбору зразків продукції затверджуються Кабінетом Міністрів України. Кількість зразків продукції, що відбираються, має відповідати кількості, зазначеній у рішенні органу державного нагляду (контролю) про відбір зразків продукції.

Контрольні зразки повинні зберігатися в умовах, що забезпечують збереження їх якості та цілісності.

Відібрані зразки продукції повинні бути укомплектовані, упаковані та опломбовані (опечатані).

Умови зберігання і транспортування відібраних зразків продукції не повинні змінювати параметри, за якими буде проводитися експертиза (випробування) цих зразків.

Посадова особа, яка відбирає зразки продукції для експертизи (випробування), забезпечує їх збереження і своєчасність доставки до місця здійснення експертизи (випробування).»

Дані положення закріплено у затвердженому Постановою КМУ від 31 жовтня 2007 р. № 1280 - Порядку відбору зразків продукції для визначення її якісних показників та форми акта відбору зразків продукції» (надалі Порядок № 1280), а саме:

Апеляційним судом встановлено, що на підставі наказу ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області від 06.10.2021 № 1910-адм та направлення на проведення перевірки від 06.10.2021 № 1849 у період з 07.10.2021 по 12.10.2021 року співробітниками позивача (відповідача за зустрічним позовом) було проведено планову (виїзну) перевірку характеристик продукції за адресою: Волинська область м. Луцьк вул. Сухомлинського 1 (ТРЦ «ПортСіті»), де здійснює господарську діяльність ТзОВ «ЦЦЦ Україна».

За наслідками проведеного заходу складено Рішення про відбір зразків продукції від 08 жовтня 2021 року № 19, яким для проведення експертизи (випробування) продукції прийнято рішення про необхідність відбору наведених у таблиці зразків продукції. У вказаній таблиці зазначено напівчеревики, модель 417403/01-03; імпортер: ТзОВ «ЦЦЦ Україна», виробник не встановлений; країна походження: Китай, штриховий код: 571. Також складено рішення про призначення експертизи (випробування) від 08.10.2021 № 19, яким призначено експертизу продукції, зазначеної в п. 1 про відбір зразків продукції: від 08.10.2021 № 19 відповідно до п. 1 додатка № 1 до Договору від 07.05.2021 № 93 на відповідність вимогам Технічного регламенту маркування матеріалів, що використовуються для виготовлення основних складових взуття, яке надходить для продажу споживачу, затвердженого наказом Міністерством економічного розвитку і торгівлі України від 06.03.2019 № 358.

Разом з тим, складено акт відбору зразків продукції № 19/05.02-16 від 08.10.2021, яким відібрано такі зразки продукції: напівчеревики, модель 417403/01-03; імпортер: ТзОВ «ЦЦЦ Україна», виробник не встановлений; країна походження: Китай, штриховий код: 571. Вказану продукцію відібрано в кількості 7 (шт.), з яких за 1 здійснено оплату суб`єкту господарювання на загальну суму 999,00 грн, а 6 (шт.) зразків продукції опломбовані та залишені на місці торгівлі у суб`єкта господарювання, як арбітражні. Додатково вказано, що продукція, зазначена в п. 1 цього акту відбору зразків продукції направляється для проведення експертизи (випробувань) відповідно до пункту 1 додатка № 1 до Договору від 07.05.2021 № 93 на відповідність вимогам Технічного регламенту маркування матеріалів, що використовуються для виготовлення основних складових взуття, яке надходить для продажу споживачу, затвердженого наказом Міністерством економічного розвитку і торгівлі України від 06.03.2019 № 358.

Як вказує ТзОВ «ЦЦЦ Україна», у Рішенні ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області про відбір зразків продукції від 08 жовтня 2021 року № 19 взагалі не вказується що саме невідповідність маркування взуття стала підставою для його відбору працівниками ГУ Держпродспоживслужби в Волинській області.

Апеляційний суд суд погоджується з такими доводами ТзОВ «ЦЦЦ Україна» та зазначає, що чинне законодавство передбачає наявність мотивів як обов`язкової складової ухвалених за результатами перевірки рішень. Наведення мотивів ухваленого рішення є об`єктивною та формальною гарантією дотримання прав та законних інтересів суб`єктів господарської діяльності під час здійснення суб`єктами владних повноважень заходів державного нагляду. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови прийняття обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень. Відсутність мотивів у такому рішенні, яке оскаржується, є законодавчо визначеною підставою для його оскарження та наступного скасування.

Відповідно до ч. 2 ст. 27 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», п. 2 Порядку відбору зразків продукції для визначення їх якісних показників, затвердженого постановою КМУ від 31.10.2007 року № 1280, від керівника органу державного нагляду (контролю) або його заступника вимагається ухвалення саме вмотивованого рішення про відбір зразків продукції.

Разом з тим, Головним управлінням Держпродспоживслужби у Волинській області не зазначено кількості продукції, зразки якої відібрано для подальшої перевірки, з огляду на те, що предметом такої перевірки є взуття, одиницею вимірювання якого є пара, а не штука.

Рішення про відбір зразків продукції від 08.10.2021 № 19 містить лише зазначення «продукція, яка перевіряється, не відповідає встановленим вимогам».

Наведене мотивування необхідності відбору зразків продукції є стандартизованим зразком службового документа та характеризується максимальним ступенем загальності та неконкретності та дослівно повторює формулювання, викладене у формі рішення про відбір зразків продукції, яка затверджена наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 06.03.2019 № 358. Таке твердження для цілей визначення підстав для відбору зразків продукції є неконкретним та суперечливим, оскільки має невизначений альтернативний характер та просто повторює перелік всіх можливих підстав для відбору зразків продукції, що встановлений пп. «б» п. 2 ч. 2 ст. 27 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».

Колегія суддів наголошує, що рішення про відбір зразків продукції не містить жодних безумовних тверджень щодо проміжних результатів перевірки, не зазначені будь-які мінімальні конкретні обставини, що б давали підстави вважати, що продукція дійсно є небезпечною, становить якийсь ризик чи не відповідає встановленим вимогам.

Зазначене рішення про відбір зразків продукції № 19 від 08.10.2021 р. має підпис заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області Кожевнікова Г.Г.

Як зазначає ТзОВ «ЦЦЦ Україна», це рішення було прийняте саме на початку перевірки безпосередньо посадовою особою, які і проводили перевірку, а саме головними спеціалістами управління захисту споживачів ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області Гайворонською І. М.

Вказана посадова особа перебрала на себе повноваження заступника керівника органу державного ринкового нагляду та самостійно заповнила наявний у неї заздалегідь виготовлений бланк рішення за підписом заступника керівника, після чого копія рішення була передана позивачу за зустрічним позовом.

Згідно п. 5 Порядку відбору зразків продукції для визначення їх якісних показників, затвердженого постановою КМУ від 31.10.2007 року № 1280, відібрані зразки продукції мають бути укомплектовані, упаковані та опломбовані (опечатані) посадовою особою органу державного нагляду (контролю) і зберігатися та транспортуватися в умовах, що забезпечують незмінність параметрів, за якими буде проводитися експертиза (випробування) таких зразків.

Колегією суддів встановлено, що в присутності директора магазину позивача за зустрічним позовом було проведено пакування відібраних зразків та їх опломбування, проте в Акті відбору зразків продукції № 19/05.02-16 від 08.10.2021 не вказані номер пломб, якими були опломбовані упаковані зразки продукції.

Таким чином, вимоги зустрічного позову є обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню. Відтак вимоги первісного позову є взаємовиключними із вимогами ТзОВ «ЦЦЦ Україна», а тому задоволенню не підлягають.

Щодо понесених позивачем витрат зокрема на правову допомогу, колегія суддів апеляційного суду зазначає наступне.

Відповідно до статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з ч.2 ст.134 КАС України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Частиною 7 статті 139 КАС України передбачено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Згідно з ч.3 ст.134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч.4 ст.134 КАС України).

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (ч.5 ст.134 КАС України).

Отже, наведеними вище правовими нормами встановлено, що розмір витрат на правничу допомогу адвоката визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, повинен бути співрозмірним з ціною позову, тобто не має бути явно завищеним порівняно з ціною позову. Також судом мають бути враховані критерії об`єктивного визначення розміру суми послуг адвоката. У зв`язку з цим суд з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи.

Суд першої інстанції в повній мірі дослідив надані позивачем докази на підтвердження понесених витрат на професійну правову допомогу та враховуючи складність справи, керуючись критерієм реальності адвокатських витрат та розумністю їхнього розміру, конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін, дійшов правильного висновку про зменшення розміру заявлених витрат з 15500 грн до 6000 грн.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується із висновками суду першої інстанції про те, що з врахуванням наведених вище критеріїв, співмірною із наданими адвокатом послугами на виконання умов договору про надання правничої допомоги № 20/01/16 від 20.01.2016 та № 15/06/16 від 15.06.2016 є сума 6000 грн.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Узагальнюючи наведене, суд апеляційної інстанції переконаний, що судом першої інстанції надано належну оцінку наявним у справі доказам, а їх достатня кількість та взаємний зв`язок у сукупності дали змогу суду першої інстанції зробити вірний висновок про наявність підстав для задоволення зустрічного позову та відмови у задоволені первісного позову.

Враховуючи викладене, колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення суду першої інстанції.

З наведеного вбачається, що доводи апеляційної скарги являються безпідставними та необґрунтованими та не спростовують висновків суду першої інстанції, правова оцінка доказів дана вірно, а відтак у задоволенні апеляційної скарги слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 243 ч. 3, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 06.06.2022 року у справі №380/25297/21 без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття.

На Постанову протягом тридцяти днів з моменту набрання нею законної сили може бути подана касаційна скарга безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя В. З. Улицький
судді С. М. Кузьмич
З. М. Матковська
Повне судове рішення складено 09.11.2022