Справа № 855/4/22
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2022-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 855/4/22
УХВАЛА

07 листопада 2022 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Вівдиченко Т.Р., перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 жовтня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Начальника відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернення громадян (канцелярія) Окружного адміністративного суду міста Києва Вітюк Оксани про зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до (Начальника відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернення громадян (канцелярія) Окружного адміністративного суду міста Києва Вітюк Оксани про зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 жовтня 2022 року відмовлено заявнику у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору та вищезгаданих супутніх клопотань. Матеріали звернення до суду повернуто позивачу.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивач звернувся з апеляційною скаргою.

Перевіривши апеляційну скаргу позивача, вважаю, що вона не може бути прийнята до провадження та підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 296 КАС України, апеляційна скарга подається у письмовій формі.

За змістом частини 1 статті 15 КАС України, судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

Згідно частини першої статті 10 Конституції України, державною мовою в Україні є українська мова.

Як зазначив Конституційний Суд України у Рішенні від 14 грудня 1999 у справі №10-рп/99, українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина 5 статті 10 Конституції України).

Таким чином, апеляційну скаргу має бути викладено у письмовій формі українською мовою.

Така ж позиція Верховного Суду з питання мови адміністративного судочинства відповідає правовому висновку Верховного Суду України, викладеному в постанові від 6 липня 2016 року (справа № 21-1092а16). Велика Палата Верховного Суду від наведеного висновку не відступала.

Відповідно до ч. 3 ст. 15 КАС України, суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

В силу вимог частини четвертої статті 15 КАС України, учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

У разі, якщо скаржник не володіє українською мовою, слід зазначити, що соціально незахищеним верствам населення Законом України «Про безоплатну правову допомогу» гарантовано державою надання відповідних правових послуг за рахунок коштів Державного бюджету України, місцевих бюджетів та інших джерел. Для реалізації своїх прав особа має звернутися по правову допомогу до відповідного центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Також, частиною 6 статті 13 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25.04.2019 № 2704-VIII визначено, що органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Отже, учасники судового процесу які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, проте процесуальні документи мають бути подані лише державною мовою.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 31 жовтня 2022 року у справі №160/27610/21, від 22 листопада 2021 року у справі № 420/14729/20.

Не зважаючи на це, апеляційну скаргу ОСОБА_1 викладено іншою мовою, а саме, російською, яка не є в Україні державною мовою.

Отже, вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, а тому апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а апелянту необхідно надати строк для усунення зазначених недоліків.

У відповідності до ч. 2 ст. 298 КАС України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

У зв`язку з викладеним, вважаю необхідним апеляційну скаргу позивача залишити без руху та запропонувати усунути вказані недоліки апеляційної скарги, шляхом надання апеляційної скарги, викладеної українською державною мовою.

Керуючись ст.ст. 132, 169, 298, 299 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 жовтня 2022 року залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 десятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для усунення недоліків.

У разі невиконання ухвали у зазначений вище строк апеляційна скарга буде повернута особі, що її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя: Вівдиченко Т.Р.