Справа № 420/3837/22
Суддя: Бойко О.Я.
Дата ухвалення: 2022-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/3837/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі:

Головуючої судді Бойко О.Я.,

розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ ЮНІОН ГРУП до Одеської митниці, як відокремлений підрозділ Держмитслужби про скасування рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови, вирішив адміністративний позов задовольнити.

І. Суть спору

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява позивача, Товариства з обмеженою відповідальністю ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ ЮНІОН ГРУП, до відповідача, Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Держмитслужби, в якій позивач просить визнати протиправним та скасувати:

(1) рішення про коригування митної вартості № UA500500/2022/200008/2 від 10.01.2022, картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2022/000012 від 10.01.2022;

(2) рішення про коригування митної вартості № UA500500/2022/200007/2 від 10.01.2022, картку відмови в прийнятті митної декларації', митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500500/2022/000011 від 10.01.2022;

(3) рішення про коригування митної вартості № UA500500/2022/200013/2 від 19.01.2022, картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500500/2022/000030 від 19.01.2022.

ІІ. Аргументи сторін.

(а) Позиція позивача

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив наступне.

Позивач вважає, що відповідач протиправно здійснив коригування митної вартості в оскаржуваних рішеннях, оскільки надані до митного оформлення документи містять всі необхідні реквізити та відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару та відомостей щодо ціни, що була сплачена за цей товар.

В якості контраргументів щодо підстав коригування митної вартості позивач зазначає: жодних спеціальних умов пакування товару ні контрактом, ні жодними іншими документами не передбачено; відповідно до положень договору оплата може здійснюватись (тобто передбачено можливість, а не обов`язок) на умовах передоплати, відстрочення платежу та оплати частинами, що свідчить про свободу сторін договору у здійсненні взаєморозрахунків; умови оплати, так і не зазначення їх у інвойсах - безпосередньо на ціну товару не впливають, а тому такі зауваження не є спроможними; митна декларація країни відправлення не є первинним документом підтвердження митної вартості, а декларант не відповідає за її заповнення; C&F (CNF) Інкотермс, а не базис CIF (на думку відповідача) «Carriage and Freight», є старою назвою базису поставки CFR; сторони контракту узгодили умови поставки Cost and Freight (вартість товару і фрахт) з використанням базисів поставок, які не суперечать чинним нормам Інкотермс 2010; номер коносаменту, зазначений у графі експортної декларації: COSU повністю збігається із номером коносаменту, який наданий до митного оформлення; у лівій четвертій графі митної декларації країни відправлення зазначено відомості щодо зовнішньоекономічного договору (контракту) купівлі-продажу, копію якого надано до митного оформлення; у разі складення документа, що подається до митного оформлення, або офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, митний орган не вправі вимагати від декларанта перекладу такого документа українською мовою.

Крім того, позивач звертає увагу, що відповідач не встановив наявності жодного застереження, яке визначене у ч.2 ст.58 МК України та яке виключає можливість застосування основного методу визначення митної вартості товарів. При цьому, у рішеннях про коригування митної вартості товарів міститься лише посилання на іншу митну декларацію без визначення товару, якісних характеристик, умов поставки та інших обставин, які суттєво впливають на рівень митної вартості товару. Враховуючи, що автоматизована система аналізу та управління ризиками з об`єктивних причин не містить усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, такі дані не можуть мати першочергового значення у порівнянні з наданими декларантом первинними документами про товар.

(б) Позиція відповідача

30.09.2022 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Представник відповідача зазначає, що на виконання вимог статті 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI під час здійснення відповідачем митного контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача та перевірки документів, які декларант подав до митниці для підтвердження митної вартості товарів разом із митними деклараціями відповідач встановив, що в поданих документах містяться розбіжності, вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, про що відповідач повідомив декларанта та обґрунтував у графі 33 оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів.

Представник також звертає увагу, що у рішеннях про коригування митної вартості наведене достатнє обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано, визначені джерела інформації, які використовувались митних органом для визначення митної вартості, а саме: спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи (ЄАІС), у яких наявна інформація, отримана за результатами здійснення митного контролю.

ІІІ. Процедура та рух справи

13.09.2022 ухвалою Одеський окружний адміністративний суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

ІV. Обставини справи, встановлені судом, та докази на їх підтвердження

24.10.2019 компанія «SYNERGY TRADING COMPANY LIMITED» (Китай), як продавець, та позивач як покупець, уклали зовнішньоекономічний договір (контракт) № 19YG-099, за умовами якого Продавець зобов`язується продати (передати у власність) Покупцеві, а Покупець зобов`язується купити (прийняти та оплатити) товари, кількість, асортимент і технічні умови яких зазначені у інвойсах, по складають невід`ємну частину цього Договору.

На виконання умов зазначеного контракту підприємство-нерезидент відправник «SYNERGY TRADING COMPANY LIMITED» поставило позивачу партії товару, які позивач задекларував у МД № UA500500/2022/000511 від 10.01.2022, МД № UA500500/2022/000516 від 10.01.2022, МД № UA500500/2022/001678 від 19.01.2022.

У поданій митній декларації № UA500500/2022/000511 від 10.01.2022 задекларовано іграшки на колесах: -Толокар, арт. R-0001, R-0033, R-0088 - 330шт., -Толокар, арт. G-8001, V-10009, V-10505, V-10606 204 шт. - Толокар, арт. W-5566, W-9988, CR-12400, CR-11300, CR-13500 492 шт. Торгівельна марка - JOY. Виробник - SYNERGY TRADING COMPANY LIMITED. Країна виробництва - Китай, CN.

Позивач до митного оформлення подав наступні документи: ???пакувальний лист (Packing list) № J25421-589-PL від 28.10.2021; рахунок-фактуру (інвойс) (Commercial invoice) № J25421-589 від 28.10.2021; ???коносамент (Bill of lading) № COSU від 04.11.2021; ???автотранспортну накладну (Road consignment note) № 1143 від 09.01.2022; сертифікат про походження товару (Certificate oforigin) № 21C4401A0527/00122 від 27.11.2021; прейскурант (прайс-лист) виробника товару № J25421-589-PR від 28.10.2021; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 24.12.2019; ???доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 2 від 01.01.2021; ???доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 3 від 16.08.2021; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу № 19YG-099 від 24.10.2019; ????акт зважування № WGT212299 від 10.01.2022; копію митної декларації країни відправлення № 00401145 від 31.10.2021.

Відповідач, здійснивши процедуру консультацій із позивачем, склав картку-відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2022/000012 від 10.01.2022 та рішення про коригування митної вартості товарів № UA500500/2022/200008/2 від 10.01.2022.

У поданій МД № UA500500/2022/000516 від 10.01.2022 задекларовано іграшки на колесах: -Толокар, арт. 77-105, 77-209, 77-315, 77-425 - 560 шт. Толокар, арт. У-10009 - 68 шт. Толокар, арт. 11004, 22003, 33002, 44001 - 545 шт. Торгівельна марка - JOY. Виробник - SYNERGY TRADING COMPANY LIMITED. Країна виробництва - Китай, CN.

До митного оформлення позивач подав наступні документи: пакувальний лист (Packing list) № J25421-590-PL від 28.10.2021; ??рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № J25421-590 від 28.10.2021; ??коносамент (Bill of lading) № COSU від 04.11.2021; автотранспортну накладну (Road consignment note) № 1142 від 09.01.2022; сертифікат про походження товару (Certificate oforigin) № 21C4401A0527/00123 від 27.11.2021; прейскурант (прайс-лист) виробника товару № J25421-590-PR від 28.10.2021; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 24.12.2019; ???доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 2 від 01.01.2021; ???доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 3 від 16.08.2021; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу № 19YG-099 від 24.10.2019; ?????акт зважування № WGT212298 від 10.01.2022; копію митної декларації країни відправлення № 00401138 від 31.10.2021.

Відповідач, здійснивши процедуру консультацій із позивачем, склав картку-відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2022/000011 від 10.01.2022 та рішення про коригування митної вартості товарів № UA500500/2022/200007/2 від 10.01.2022.

У графі 33 рішень про коригування митної вартості товарів № UA500500/2022/200008/2 та № UA500500/2022/200007/2 від 10.01.2022 в якості підстав для їх прийняття зазначено:

- ???відповідно до пп.в) п.2 ч. 10 ст.58 Митного кодексу України (далі - МКУ) при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Згідно з розділом 5 зовнішньоекономічного договору від 24.10.2019 № 19YG-099 продавець вживає всіх заходів щодо надійної і належної упаковки та маркування товару. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару;

- в розділі 4 зовнішньоекономічного договору від 24.10.2019 № 19YG-099 вказані можливі умови оплати товару: передоплата, оплата частинами або протягом 300 днів з моменту надходження товару в Україну. Однак в інвойсі від 28.10.2021 № J25421-589 відсутні умови / оплати та до митного оформлення документи щодо здійснення передплати за товар не надавались і не зрозуміло, яким чином проводяться розрахунки за товар.

Відповідач провів аналіз баз даних ПІК АСМО «Інспектор» ЄАІС Держмитслужби та встановив, що рівень митної вартості є більшим: - МД від 21.12.2021 № UA500500/2021/228886, від 22.12.2021 № UA500500/2021/229043 та становить 5,51 доларів США за кг нетто, ніж заявлено декларантом 3,34 доларів США за кт нетто.

У поданій МД № UA500500/2022/001678 від 19.01.2022 задекларовано іграшки на колесах: -Толокар, арт. G-8001, G-8005, G-8109, G-8207 232 шт. Телокар, арт. S-15905, S-16805, S-17430 492 шт. Телокар, арт. W-2288, W-3377, W-9988 216 шт. Торгівельна марка - JOY. Виробник - SYNERGY TRADING COMPANY LIMITED. Країна виробництва - Китай, CN.

До митного оформлення позивач подав наступні документи: пакувальний лист (Packing list) № J25421-602-PL від 03.11.2021; ??рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № J25421-602 від 03.11.2021; ??коносамент (Bill of lading) № COSU від 09.11.2021; автотранспортну накладну (Road consignment note) № 1144 від 18.01.2022; сертифікат про походження товару (Certificate oforigin) № 21C4401A0527/00133 від 27.11.2021; прейскурант (прайс-лист) виробника товару № J25421-602-PR від 03.11.2021; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 24.12.2019; ???доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 2 від 01.01.2021; ???доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 3 від 16.08.2021; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу № 19YG-099 від 24.10.2019; ????акт зважування № WGT212922 від 19.01.2022; копію митної декларації країни відправлення № 00407840 від 06.11.2021.

Відповідач, здійснивши процедуру консультацій із позивачем, склав картку-відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2022/000030 від 19.01.2022 та рішення про коригування митної вартості товарів № UA500500/2022/200013/2 від 19.01.2022.

У графі 33 рішення про коригування митної вартості товарів в якості підстав для його прийняття зазначено:

- ???відповідно до п.2 ч. 10 ст.58 Митного кодексу України (далі - МКУ) при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Проте, у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару;

- згідно п.п.4.3 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 24.10.2019 № 19YG-099 передбачено, що оплата за товар може бути здійснена, як у вигляді передоплати, так і на умовах відстрочення платежу. Проте, в наданих до митного оформлення документах відсутня інформація на яких саме умовах оплати здійснюється поставка;

- надана до митного оформлення копія митної декларації країни відправлення не має перекладу, відсутнє посилання на коносамент та відсутні відомості про зовнішньоекономічний договір (контракт), що не дає змогу ідентифікувати дану поставку. Також, в копії митної декларації країни відправлення зазначені умови поставки C&F, що не відповідає визначеним умовам поставки INCOTERMS та не вказано географічний пункт переходу відповідальності за втрату товарів та витрат на транспортування товарів від продавця до покупця.

Відповідач провів аналіз баз даних ПІК АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби та встановив, що по товару № 1 рівень митної вартості за товарами, митне оформлення яких вже здійснено є більшим - 5,51 дол. США за кг нетто (МД від 10.11.2021 № UA500020/2021/219344).

V. Джерела права та висновки суду

Статтею 49 Митного кодексу України визначено, що митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частинами 4 та 5 статті 58 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. При цьому ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

У відповідності до частини 3 статті 318 Митного кодексу України, митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Статтею 50 Митного кодексу України визначено, що відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Частиною 1 статті 51 Митного кодексу України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 52 Митного кодексу України декларант який заявляє митну вартість товару зобов`язаний подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Стаття 57 Митного кодексу України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Таким чином, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. Однак, дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів.

При декларуванні товару позивач визначив його митну вартість виходячи саме з ціни угоди, що підлягала сплаті згідно до умов контракту, інвойсів та інших документів постачальника.

Згідно з частиною 1 статтею 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Частиною 2 встановлений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів.

Відповідно до частин 1, 2 статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Зокрема, статтею 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1-3 статті 55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до частини 3 статті 53 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Також згідно з частиною 6 вищевказаної статті, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

В той же час, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Таким чином, витребування додаткових документів можливе лише у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. При цьому, сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак, наведені приписи зобов`язують Митницю зазначити конкретні обставини, які викликали вiдповiднi сумніви, причини неможливості їх перевірки на пiдставi наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши вiдсутнiсть достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, Митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхiднi для підтвердження того чи іншого показника.

Суд наголошує, що основними документами, які підтверджують митну вартість товару, є зовнішньоекономічний договір (контракт), рахунок-фактура (інвойс), якщо рахунок сплачено, та банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару. Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України (ст. 53) заборонено.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 05.03.2019 року по справі №815/5791/17.

Із матеріалів справи суд встановив, що з метою підтвердження заявленої митної вартості товарів позивач подав до відповідача повний пакет документів для підтвердження визначеної ним митної вартості товару, передбачений статтею 53 Митного кодексу України.

Так, декларант надав контракт, в якому визначений порядок, умови і строки оплати товару, умови поставки товару, тощо, надані пакувальні листи, інвойси, коносаменти, автотранспортні накладні, прейскуранти, сертифікати походження товару, експортні декларації країни відправлення, які містять дані щодо найменування, кількості, ціни товару, умов поставки, що відповідають даним митних декларацій та не суперечить умовам контракту.

Відповідач в оскаржуваних рішеннях зазначив, що подані документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів.

Проте суд критично оцінює зазначені висновки відповідача з огляду на таке.

Так, щодо посилань відповідача на те, що у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо складової митної вартості товару як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товар, суд зазначає наступне.

Згідно з пп. 5.1-5.5 п. «Упаковка та маркування» контракту № 19YG-099 від 24.10.2019 продавець вживає всіх заходів для надійної та належної упаковки Товару, що захищає його від пошкоджень при завантаженні-розвантаженні, транспортуванні та зберіганні. Упаковка повинна захищати Товар від будь-яких пошкоджень при перевезенні та зберіганні. Упаковка Товару повинна бути пристосована для завантаження. Продавець складає для кожної упаковки детальний пакувальний лист, в якому перераховуються упаковані предмети, їх кількість, тип (або модель), вага брутто і нетто. На кожній упаковці повинні бути нанесені такі відомості: вага брутто, вага нетто. Упаковка, що вимагає спеціального поводження, повинна мати маркування: «Обережно», «Верх», «Не кантувати» або інші позначення.

Відповідно до Класифікатора особливостей переміщення товарів через митний кордон України, у разі поставки товару у зворотній тарі у графі МД 37. процедура митної декларації має бути зазначено ZZ32, в той час як у вказаній графі митної декларації поданої Декларант зазначає ZZ00 (тара не зворотна та вартість входить у ціну товару), що свідчить про відсутність особливостей переміщення товару, визначених цим Класифікатором. При цьому, жодних спеціальних умов щодо пакування товару, інвойсами, наданими SYNERGY TRAIDING COMPANY LIMITED не передбачалось.

З поданих до митного оформлення документів суд встановив відсутність додаткових витрат на упаковку чи використання пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із упакуванням (упаковка включена у ціну товару), а відтак витрати на пакування не є складовими митної вартості та не підлягають додаванню позивачем з метою визначення митної вартості товару та не можуть вплинути на правильність визначення митної вартості.

При цьому, відповідач не довів понесення позивачем додаткових витрат на упаковку товару, а відтак і включення цих витрат до митної вартості.

На думку суду, вимога митного органу про надання додаткових документів на підтвердження такої складової митної вартості як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, за умови включення вартості пакування до ціни товару, є безпідставною та нічим не обґрунтованою.

Таким чином в даному випадку вартість пакування не є витратами, які понесені покупцем, у зв`язку з чим не є такими, що додатково включаються у митну вартість товару.

Аналогічна правова позиція була висловлена у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 22.01.2019 року у справі №815/6794/17 і в постанові Верховного Суду від 18.12.2019 року (справа №160/8775/18).

Щодо підстави для коригування митної вартості товарів, що у наданому до митного оформлення інвойсі відсутні умови оплати, суд зазначає наступне.

Відповідно до п.4.3 Контракту №19YG-099 від 24.10.2019 оплата може здійснюватися як на умовах передоплати, так і на умовах відстрочення платежу. Згідно п. 4.3.1. Контракту - оплата може проводитись частинами. П.4.3.2 Контракту визначено, що передоплата товару проводиться на підставі інвойсу-проформи до прибуття вантажу. Сплачена партія товару повинна прибути на митну територію України не пізніше 300 днів з моменту списання грошових коштів з рахунку покупця.

Тобто, з вказаних положень визначається свобода сторін договору у здійсненнях взаєморозрахунків.

Суд зазначає, що умови термінів та розміри оплати безпосередньо ціни товару не стосуються.

Суд додатково звертає увагу, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. В свою чергу, умови термінів та розміри оплати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися митним органом до уваги під час контролю за митною вартістю, а тому суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару.

Аналогічна позиція наведена у Постанові Верховного Суду від 12.03.2019 року по справі №803/3649/15.

Щодо підстави для коригування митної вартості товару, яке зазначено у оскаржуваному рішенні № UA500500/2022/200013/2 від 19.01.2022, що надана до митного оформлення копія митної декларації країни відправлення не має перекладу, відсутнє посилання на коносамент та відсутні відомості про зовнішньоекономічний договір (контракт), що не дає змогу ідентифікувати дану поставку. Також, в копії митної декларації країни відправлення зазначені умови поставки C&F, що не відповідає визначеним умовам поставки INCOTERMS та не вказано географічний пункт переходу відповідальності за втрату товарів та витрат на транспортування товарів від продавця до покупця суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 МК України, документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, подаються органу доходів і зборів українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування. Митні органи вимагають переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. У такому разі декларант забезпечує переклад зазначених документів за власний рахунок.

Відповідно до листа Державної митної служби України № 11/6-21-9576 від 05.12.2001, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів з питань обкладання ввізним митом товарів та інших предметів, що ввозяться на митну територію України № 170/97-ВР від 03.04.1997 року» затверджено перелік країн, з якими Україною укладено торговельно-економічні угоди з надання режиму найбільшого сприяння або національного режиму, до зазначеного переліку країн входить Китайська Народна Республіка.

Отже в даному випадку у порядку ст. 254 МК України на позивача не був покладений обов`язок щодо надання перекладу на українську мову документу - копії митної декларації країни відправлення.

Крім того, з аналізу копії митної декларації країни відправлення можна встановити, що номер коносаменту, який зазначений у графі експортної декларації: COSU повністю збігається із номером коносаменту, який наданий до митного оформлення. Також у лівій четвертій графі митної декларації країни відправлення зазначено реквізити зовнішньоекономічного договору (контракту) купівлі-продажу.

Також правила Інкотермс-2010 не визначають обов`язку вказувати географічний пункт переходу обов`язків сторін за поставками на умовах FOB або CIF в експортній декларації виробника або в будь-якому іншому документі. Крім того, невизначення у експортній митній декларації географічного пункту переходу обов`язків сторін не впливає на числове значення митної вартості товару.

Митна декларація країни відправлення не є первинним документом підтвердження митної вартості, декларант не відповідає за її заповнення. Сторонами контракту були узгоджені умови поставки з використанням базисів поставок, які не суперечать чинним нормам Інкотермс 2010.

Також суд звертає увагу, що C&F (CNF) Інкотермс, а не CIF (Carriage and Freight), є старою назвою CFR. Сторонами контракту були узгоджені умови поставки, які не заборонені чинним законодавством України, та які виконані сторонами договору: товар доставлено в порт призначення за рахунок постачальника.

Згідно з п. 9.3 Інкотермс 2010 на практиці сторони часто продовжують використовувати стару абревіатуру C&F (C та F, C + F), що розглядається ними як еквіваленти CFR.

Про можливість застосування абревіатури C&F, як тотожного базису поставки Інкотермс-2010 CFR сторонами зовнішньоекономічної угоди вказав ВАСУ в ухвалі від 14.02.17 № 815/7141/15.

Посилання в оскаржуваному рішенні на аналіз баз даних АСМО «Інспектор`та ЄАІС Держмитслужби є безпідставними, так як наявність у митного органу інформації щодо іншої ціни ніж та, що заявлена декларантом, не є підставою для здійснення коригування митної вартості. При цьому, торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо).

При цьому, суд звертає увагу, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованих позивачем товарів від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватись як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за основним методом визначення його митної вартості.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 55 МК України та наказу Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012р. «Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору», рішення про коригування митної вартості товару повинно містити обґрунтування причин, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються. Зазначення в рішенні лише формальних посилань на неможливість перевірки задекларованої митної вартості суперечить наведеним вимогам законодавства.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 04.09.2018 у справі № 808/9123/15.

Позиція митного органу щодо не підтвердження цінової складової митної вартості у цій справі не доведена, а отже позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

VI. Розподіл судових витрат

Відповідно до ч. 1 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач сплатив судовий збір у сумі 14886,00 грн., що підтверджується платіжними дорученнями № 55 від 02.09.2022 та № 57 від 05.09.2022.

Таким чином, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 14886,00 грн.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2,77,139, 244-246 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

1.Адміністративний позов задовольнити.

2.Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості № UA500500/2022/200008/2 від 10.01.2022, картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2022/000012 від 10.01.2022;

3.Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості № UA500500/2022/200007/2 від 10.01.2022, картку відмови в прийнятті митної декларації', митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500500/2022/000011 від 10.01.2022;

4.Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості № UA500500/2022/200013/2 від 19.01.2022, картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500500/2022/000030 від 19.01.2022.

5.Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Одеської митниці як відокремленого підрозділу Держмитслужби на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ ЮНІОН ГРУП» судовий збір в розмірі 14 886 (чотирнадцять тисяч вісімсот вісімдесят шість),00 грн.

Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з частиною першою статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на постанову суду подається протягом тридцяти днів. Якщо розглянуто справу в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.

Апеляційна скарга подається учасниками справи відповідно до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ ЮНІОН ГРУП», адреса: 67801, Одеська обл., Овідіопольський район, смт. Овідіополь, вул. Суворова, 2-А, .

Відповідач: Одеська митниця, як відокремлений підрозділ Держмитслужби, адреса: 65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 21-А, .

Суддя Оксана БОЙКО