Справа № 140/40/22
Суддя: Затолочний Віталій Семенович
Дата ухвалення: 2022-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2022 рокуЛьвівСправа № 140/40/22 пров. № А/857/11902/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Затолочного В.С.,

суддів: Большакової О.О., Качмара В.Я.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Львові апеляційну скаргу Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 12 липня 2022 року у справі № 140/40/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області, Відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Нововолинської міської ради про визнання протиправним та скасування припису, (рішення суду першої інстанції ухвалене суддею Валюх В.М. в м. Луцьку Волинської області 12.07.2022 року), -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернувся з адміністративним позовом до Виконавчого комітету Нововолинської міської ради (далі відповідач 1, Виконком), Відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Нововолинської міської ради (далі відповідач 2, Відділ ДАБК Виконкому) про визнання протиправним та скасування припису.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 12 липня 2022 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погодившись із вказаним рішенням, його оскаржив відповідач 1, який покликаючись на те, що рішення є незаконним та необґрунтованим, ухваленим з порушенням норм матеріального і процесуального права, з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, просить рішення Волинського окружного адміністративного суду від 12 липня 2022 року скасувати та ухвалити нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

В обґрунтування апеляційних вимог покликається на аналогічні підстави, які викладені у відзиві на позовну заяву, а саме на те, що захід відбувся у присутності ОСОБА_1 , якому було пред`явлено службове посвідчення та надано копію направлення для проведення позапланової перевірки, однак від підпису про отримання копії направлення позивач відмовився (про що зроблено відповідну відмітку в направленні). Крім того, позивачем були особисто надані необхідні копії документів для проведення перевірки та допущено посадову особу на об`єкт будівництва.

Позивач та відповідач 2 не скористалися правом подання відзиву на апеляційну скаргу.

Справа розглядається в порядку письмового провадження відповідно до п. 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши та обговоривши матеріали справи, суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що на підставі службової записки головного спеціаліста Відділу ДАБК Виконкому Кортоуса С.С. від 28.07.2021, наказу Відділу ДАБК Виконкому від 29.07.2021 № 16 та направлення Відділу ДАБК Виконкому від 29.07.2021 № 22 (а. с. 44), у період з 29.07.2021 по 10.08.2021 головний спеціаліст Відділу ДАБК Виконкому Кортоус С.С. провів позапланову перевірку на об`єкті: «Реконструкція вбудованих приміщень квартири, переведених в нежитлові, під торгово-офісні приміщення на АДРЕСА_1 » щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, про що складено акт від 10.08.2021 № 22.

Перевіркою встановлено, що ОСОБА_1 на об`єкті будівництва, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , здійснив реконструкцію вбудованих приміщень квартири з втручанням в огороджувальні та несучі конструкції, а саме: проведений демонтаж вікон та розібрано частину стіни під віконними отворами (збільшено віконний простір), також на місці одного з віконних отворів встановлено вхідні двері. На період перевірки закінчений будівництвом об`єкт експлуатується без здачі в експлуатацію. Реконструкція квартири здійснена без документів, що надають право на виконання будівельних робіт (замовником не було подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт органу ДАБК), без належно розробленої та затвердженої проектної документації, даний об`єкт належить до об`єктів із середніми наслідками СС1, чим порушено вимоги статей 26, 31, 34, 36, 39 Закону № 3038-VI, Порядку № 466.

10.08.2021, за результатами вказаної позапланової перевірки, головний спеціаліст Відділу ДАБК Виконкому Кортоус С.С. склав та надіслав поштою позивачу ОСОБА_1 припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагав усунути виявлені порушення у відповідності до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил до 11.10.2021, у разі неможливості усунення порушень вимог чинного законодавства - привести об`єкт до попереднього стану до 11.10.2021. Вказаний припис від 10.08.2021, разом із протоколом про адміністративне правопорушення від 10.08.2021, постановою по справі про адміністративне правопорушення від 13.08.2021 № 16 та актом від 10.08.2021 № 22 були направлені позивачу поштовим зв`язком та отримані ним 26.08.2021.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції покликається на те, що відповідачі належними та допустимими доказами не довели дотримання під час проведення позапланової перевірки, оформленої актом від 10.08.2021 № 22, вимог пунктів 7, 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553). Зокрема, щодо повідомлення позивача про проведення заходу контролю, надання йому копії направлення для проведення позапланової перевірки, щодо проведення перевірки у присутності позивача, ознайомлення його з актом перевірки та приписом. Також суд першої інстанції зазначив, що не доведені порушення, викладені в акті перевірки від 10.08.2021 № 22, у зв`язку із чим судом не встановлено правових підстав для винесення оскаржуваного припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.08.2021.

Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Згідно із положеннями частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України від 17.02.2011 № 3038-VІ «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон № 3038-VI).

Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної, діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (далі - Порядок № 698), п. 2 якого передбачається, що нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Згідно з п. 1, п. 2 частини четвертої статті 41-1 Закону № 3038-VI у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону.

Відповідно до пп. 6 п. 5 Порядку № 698 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону.

Порядок № 553 визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 5 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

За правилами п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Частиною третьою статті 41 Закону 3038-VI визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом.

Крім того, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки (п. 10 ч. 3 ст. 41 Закону № 3038-VI, підп. 11 п. 11 Порядку № 533).

Пунктом 13 Порядку № 533 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до п. 14 Порядку № 533 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з п. 16 Порядку № 533 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до п. 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктом 18 Порядку №553 передбачено, що керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Згідно з п. 19 Порядку № 553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Колегія суддів зазначає, що на законодавчому рівні встановлено алгоритм дій щодо проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю у сфері містобудівної діяльності. Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки. При цьому, в акті фіксуються порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності у разі їх виявлення. На підставі акту складаються обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а також відповідні протоколи, які у встановлений Порядком № 533 строк подаються для винесення постанови про накладення штрафу.

Апелянт зазначає, що відповідачем 2 зроблено відмітку про те, що з направленням для проведення позапланового заходу від 29.07.2021 позивач ознайомлений.

Позивач заперечує щодо повідомлення його про проведення позапланової перевірки.

Верховний Суд у постанові від 26.02.2020 у справі № 826/7847/17 зазначив, що нормами Закону № 3038-VI та Порядку № 553, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої.

Суд звертає увагу, що згідно з усталеною правовою позицією, неодноразово висловленою, зокрема, у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі № 821/1157/16, від 04.02.2019 у справі № 807/242/14, лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Важливість проведення перевірки у присутності саме уповноваженого представника суб`єкта містобудівної діяльності обумовлена тим, що тільки за такої умови відповідним суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, можуть бути реалізовані права, гарантовані Законом № 3038-VI та Порядком № 533, зокрема: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. Відсутність же на місці проведення перевірки уповноважених осіб суб`єкта господарювання унеможливлює як вчинення ними перешкод (недопуску) у проведенні посадовими особами відповідача перевірки, так і проведення самої перевірки (вказані висновки щодо застосування норм права викладені у постанові Верховного Суду від 21.02.2022 у справі № 826/5860/16).

Верховний Суд у постанові від 22.06.2022 у справі № 826/3561/17 застосував такий правовий висновок: системний аналіз положень Порядку № 553 дає підстави для висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль може здійснюватися без присутності суб`єктів містобудування або їх представників, лише у випадку, якщо останні були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, але не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки. При цьому законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач у межах підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення. У вказаній справі Верховний Суд врахував, що відповідач не подавав доказів попереднього повідомлення позивача про проведення заходу контролю, та враховуючи, що позаплановий захід, проведений органом державного архітектурно-будівельного контролю з порушенням норм чинного законодавства, висновки, зроблені в ході такої перевірки, не можуть бути допустимими доказами у цій справі, оскільки вони отримані з порушенням чинного законодавства.

Позивач у позовній заяві стверджує, що акт та припис від 10.08.2021 отримав лише 26.08.2021 поштовим зв`язком, з цими документами попередньо ознайомлений не був, а під час проведення перевірки не були дотримані вимоги пунктів 7, 9 Порядку № 553 в частині надання копії направлення для проведення позапланової перевірки та проведення державного архітектурно-будівельного контролю у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

При цьому, на направленні для проведення позапланового заходу від 29.07.2021 № 22 головний спеціаліст Відділу ДАБК Виконкому Кортоус С.С. зробив відмітку про те, що позивач ОСОБА_1 відмовився від отримання направлення, а про час і дату проведення перевірки був усно повідомлений 02.08.2021.

Крім того, у розділі IV акту від 10.08.2021 № 22 зазначено про те, що ОСОБА_1 брав участь у проведенні позапланової перевірки, проте підпис позивача у цьому акті відсутній та головний спеціаліст Відділу ДАБК Виконкому Кортоус С.С. зробив відмітку про те, що позивач ОСОБА_1 відмовився від підписання акту, примірник акту надіслано поштою 18.08.2021. В оскаржуваному приписі від 10.08.2021 та протоколі про адміністративне правопорушення від 10.08.2021 також наявні відмітки головного спеціаліста Відділу ДАБК Виконкому ОСОБА_2 про те, що позивач ОСОБА_1 відмовився від отримання припису та підписання протоколу, сповіщений про час і місце розгляду справи усно.

Аналізуючи вищезазначене, апеляційний суд зазначає, що у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази на підтвердження того, що: позивача було попередньо повідомлено про проведення заходу контролю (позапланової перевірки) та надано йому копію направлення для проведення позапланової перевірки, що перевірку проведено у присутності позивача, а також, що позивачу було надано для ознайомлення та підписання акт перевірки та припис.

Щодо доводів апелянта про те, що процес проведення заходу фіксувався засобами фототехніки, колегія суддів зазначає, що з наданих фотоматеріалів не можливо встановити об`єкт, щодо якого було складено оскаржуваний припис, а також суть зафіксованого порушення.

Крім того, з фотоматеріалів не встановлено присутність позивача на об`єкті перевірки, а тому проведення позапланової перевірки у присутності ОСОБА_1 (якому за позицією апелянта було пред`явлено службове посвідчення та надано копію направлення для проведення перевірки, від підпису про отримання якого він відмовився), надання позивачем копій документів та допущення представника відповідача 2 на об`єкт будівництва позивачем і отримання позивачем акту перевірки та відмови від його підписання, суд апеляційної інстанції ставить під сумнів.

Також, актом перевірки від 10.08.2021 № 22 встановлено, що ОСОБА_1 на об`єкті будівництва, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 здійснив реконструкцію вбудованих приміщень квартири з втручанням в огороджувальні та несучі конструкції, а саме: проведений демонтаж вікон та розібрано частину стіни під віконними отворами (збільшено віконний простір), також на місці одного з віконних отворів встановлено вхідні двері, реконструкція без документів, що надають право на виконання будівельних робіт, без належно розробленої та затвердженої проектної документації, чим порушено вимоги статей 26, 31, 34, 36, 39 Закону № 3038-VI, Порядку № 466.

Разом з тим, вказане порушення у вигляді втручання у несучі конструкції приміщення належними та допустимими доказами також не підтверджується, а надані відповідачами матеріали фотозйомки не можуть бути взяті до уваги судом з огляду на те, що з вказаних фотоматеріалів неможливо ідентифікувати дату фотозйомки, адресу об`єкта та власне порушення позивачем законодавства при проведенні реконструкції приміщення.

До того ж, з матеріалів справи не вбачається, що до акта перевірки додані будь-які матеріали і, зокрема, фотозйомки, а також надання позивачем будь-яких документів, про що зазначає апелянт.

Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги відповідача 1 не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

Крім того, колегія суддів зазначає, що інші зазначені відповідачем-1 в апеляційній скарзі обставини, крім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин справи і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

З огляду на вищевикладене, апеляційний суд приходить до висновку про те, що рішення суду першої інстанції є законним та скасуванню не підлягає.

Згідно частини першої статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права.

Відповідно до частин першої - четвертої статті 242 КАС України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

З огляду на вищезазначене, вказаним вимогам оскаржуване рішення суду першої інстанції відповідає.

Відповідно до частин першої та другої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Підсумовуючи, апеляційний суд приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку. Наведені висновки суду є вичерпні, а доводи апелянта - безпідставні.

Апеляційний суд переглянув оскаржуване судове рішення і не виявив порушень норм матеріального чи процесуального права, які могли призвести до ухвалення незаконного судового рішення, щоб його скасувати й ухвалити нове.

Відповідно до пункту 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 241, 242, 308, 311, 315, 316, 321, 325, 370 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 12 липня 2022 року у справі № 140/40/22 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя В. С. Затолочний
судді О. О. Большакова
В. Я. Качмар