Справа № 496/1516/22
Суддя: Пасечник М. Л.
Дата ухвалення: 2022-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 496/1516/22
Провадження № 2-а/496/31/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2022 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді - Пасечник М.Л.

за участю секретаря - Бондаренко Л.П.

представника позивача - Чернієнко О.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом в якому просить суд скасувати постанову №005099 від 05.05.2022 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 і закрити справу в порядку ст. 293 КУпАП.

Свої вимоги позивач мотивував тим, що 28.04.2022 року старший державний інспектор відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Солдатов О.О. склав протокол про адміністративне правопорушення №005099 відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 за фактом адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 85 КУпАП.

05.05.2022 року старший державний інспектор відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Солдатов О.О. розглянувши, матеріали справи про адміністративне правопорушення, скоєне ОСОБА_2 , притягнув його до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 85 КУпАП, та виніс постанову по справі про адміністративне правопорушення Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) №005099 від 05.05.2022 року, якою наклав адміністративне стягнення на ОСОБА_1 у вигляді штрафу у розмірі 170 гривень.

Однак за цим самим фактом з 28.04.2022 року по теперішній час в провадженні сектору дізнання Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області перебувають матеріали кримінального провадження внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000086 від 28.04.2022 року за ознаками, правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, як зазначено у витягі з Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочате за фактом телефонного повідомлення від старшого державного інспектора відділу охорони біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Солдатова О.О. про те, що на ділянці РПП біля водо насосної станції РСК «Маяк», с. Маяки Одеського району, Одеської області, причал №353ОД було виявлено рибалку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (посвідчення рибалки №6 від 28.03.2022 року, видане ПП «Рибаловецький союз «Укррибекспорт», який з дюралюмінієвого човна марки «Сарепта», бортовий номер НОМЕР_1 з підвісним двигуном «Ямаха 40» за допомогою рибацьких сіток у акваторії Дністровського лиману здійснив вилов водних живих ресурсів, які не підлягають вилову під час заборони вилову водних біоресурсів у зв`язку з їх нерестом, а саме: щуки - 5 шт., лящ - 3 шт., плоскирка - 9 шт., тарань - 3 шт., краснопілка - 1 шт., окунь - 2 шт., рак - 3 шт., жерих (білизна) - 2 шт., оселедець (дунайка) - 2 шт., пузанок - 1 шт., карась - 327 шт. Не погоджуючись з вказаною постановою, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити, та зазначив, що наданий час кримінальне провадження не закрито, тривають слідчі дії.

Представник Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області в судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про дату та час розгляду справи, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позов не надав.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що 28.04.2022 року старший державний інспектор відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Солдатов О.О. склав протокол про адміністративне правопорушення №005099 відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за фактом адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 85 КУпАП.

05.05.2022 року старший державний інспектор відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Солдатов О.О. розглянувши, матеріали справи про адміністративне правопорушення, скоєне ОСОБА_2 , притягнув його до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 85 КУпАП, та виніс постанову по справі про адміністративне правопорушення Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) №005099 від 05.05.2022 року, якою піддав адміністративному стягненню ОСОБА_1 у вигляді штрафу у розмірі 170 гривень.

Відповідно до копії витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.04.2022 року надійшло телефонне повідомлення від ст. державного інспектора відділу охорони біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Содатова О.О. про те, що на ділянці РПП біля водонасосної станції РСК «Маяки», с. Маяки, Одеського району Одеської області, причал №353ОД було виявлено рибалку ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 (посвідчення рибалки №6 від 28.03.2022 року видане ПП «Риболовецький союз «Укррибекспорт», який з дюралюмінієвого човна марки «Сарента», бортовий номер НОМЕР_1 з підвісним двигуном «Ямаха 40» за допомогою рибацьких сіток у акваторії Дністровського лиману здійснив вилов водних живих ресурсів, які не підлягають вилову під час заборони вилову водних біоресурсів у зв`язку з їх нерестом, а саме: щуки - 5 шт., лящ - 3 шт., плоскирка - 9 шт., тарань - 3 шт., краснопілка - 1 шт., окунь - 2 шт., рак - 3 шт., жерих (білизна) - 2 шт., оселедець (дунайка) - 2 шт., пузанок - 1 шт., карась - 327 шт., сума збитку встановлюється, на підставі вказаного було відкрито кримінальне провадження за №0000086 за ч.1 ст. 249 КК України.

Згідно ч.2 ст. 19 Конституції України орган державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб передбачений Конституцією та законами України.

За порушення правил рибальства наступає адміністративна відповідальність, передбачена ч. 3 ст. 85 КУпАП.

Згідно п. 28 Режиму рибальства в басейні Чорного моря у 2022 році затвердженого Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 10.04.2022 року №217 встановлено, що під час здійснення спеціалізованого промислу в Чорному морі не обмежується обсяг прилову особин водних біоресурсів, для яких не установлено ліміти спеціального використання та не визначено прогнози допустимого вилову водних біоресурсів і не встановлено мінімально допустимий розмір для вилучення.

Відповідно до п.6.1.8 Правила промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України затвердженого Наказом Державного комітету рибного господарства України від 18.03.99 №33 встановлено, що використовувати на промислі тільки відповідно пристосовані для здійснення рибальства і в установленому порядку зареєстровані плавзасоби, що мають на борту реєстраційний номер.

Згідно вимог ч.2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності (ч.1 ст. 251 КУпАП).

Нормою ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. За таких обставин, відповідач у справі зобов`язаний довести правомірність свого рішення про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, та, зокрема, довести факт вчинення позивачем порушення відповідними доказами. Обов`язок доказування в адміністративному судочинстві визначений статтею 71 КАС України розподіляється таким чином, що позивач повинен довести обставини, якими він обґрунтовує позовні вимоги, тобто підставу позову, а відповідач повинен довести обставини, якими він обґрунтовує заперечення проти позову (постанова Верховного Суду України від 14.03.2018 по справі № 760/2846/17).

Так судом встановлено, що протокол №005099 від 28.04.2022 року та постанова №005099 від 05.05.2022 року були складені з порушенням ст. 256 КУпАП, а саме відповідно до зазначеної санкції статті встановлено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до зазначених протоколу та постанови не зазначено, у чому виражалося порушення правил рибальства позивачем, відповідно до ч.3 ст. 85 КУпАП, а також з вказаних нормативних актів, відповідно до яких передбачена відповідальність, суд вбачає, що вони були застосовані не вірно, у зв`язку з тим, що вказані пункти ніяким чином не розкривають зазначене в постанові правопорушення.

Відповідно до ст. 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі.

Постановою Пленуму Верховного Суду України №6 від 24.06.88 року «Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення» вказано, що встановлений законом порядок розгляду скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення є важливою гарантією забезпечення законності в діяльності органів, уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, захисту прав громадян та посадових осіб, запобігання правопорушенням, ефективним засобом виховання поваги до закону прав і свобод, честі й гідності інших людей.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом (ст. 7 КУпАП).

Згідно «критеріїв Енгеля», сформованих Європейським судом з прав людини у справі «Енгель та інші проти Нідерландів» (1976 рік), критеріями для визначення поняття «кримінальне обвинувачення» є: критерій національного права (чи підпадає певне протиправне діяння під ознаки злочину згідно з національними нормами); критерій кола адресатів (якщо відповідальність поширюється на невизначене коло осіб, то правопорушення підлягає кваліфікації як кримінальне); критерій мети та тяжкості наслідків (у випадку, якщо у санкції наявний саме елемент покарання, а передбачені санкції є достатньо суворими, скоєне правопорушення розглядається за природою кримінального злочину).

Суд зазначає, що кваліфікація порушення/обвинувачення як «кримінального» дає особі додаткові гарантії, які передбачені Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, у тому числі обов`язок довести вину особи, який передбачений ч. 2 ст. 6 Конвенції, та заборона подвійного притягнення до відповідальності за одне порушення (ст. 4 Протоколу 7 до Конвенції).

Згідно ст. 61 Конституції України, ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Оскільки відповідачем не надано доказів правомірності свого рішення, хоча чинним законодавством такий обов`язок покладено саме на нього, то суд приходить до висновку, що винесена постанова, винесена із порушенням вимог чинного законодавства, та яка винесена без об`єктивного розгляду справи, без дослідження будь-яких доказів.

На підставі викладеного та враховуючи те, що відповідачем не підтверджено правомірність винесеної ним постанови про накладення на позивача адміністративного стягнення, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

З урахуванням викладеного, суд має підстави в порядку п.3 ч.1 ст. 293 КУпАП постанову №005099 від 05.05.2022 - скасувати, а справу закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю події і складу правопорушення.

Керуючись ст.2, 5, 9, 77, 122, 123, 205, 242, 243, 244, 245, 246, 286 КАС України, ст.ст. 245, 247, 251, 288, 289, 293 КУпАП, і на підставі ст.55 Конституції України, суд-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Скасувати постанову №005099 від 05.05.2022 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 у розмірі 170 гривень.

Адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 85 закрити на підставі п.3 ч.1 ст. 293 КУпАП.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду безпосередньо або через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя М.Л. Пасечник