Справа № 760/3084/20
Суддя: Мамедова Ю.Т.
Дата ухвалення: 2022-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

29 вересня 2022 року м. Київ № 760/3084/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Мамедової Ю.Т., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження заяву про відвід у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної податкової служби в особі Сергія Верланова, Головного управління Державної податкової служби в м. Києві, про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з позовом, в якому оскаржує бездіяльність Державної податкової служби України, Державної податкової служби України у м. Києві, Головного управління Пенсійного фонду України у м. Києві, Головного управління Держпраці у Київській області щодо непроведення перевірки ПАТ "Київський завод "Радар" на предмет правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску із нарахованих доходів.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 14.02.2020 року адміністративну справу №760/3084/20 передано на розгляд Окружному адміністративному суду міста Києва.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями адміністративну справу №760/3084/20 передано на розгляд судді Добрянській Я.І.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва Добрянської Я.І. від 05.05.2020р. позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу триденний строк з моменту отримання копії ухвали про залишення позову без руху для усунення недоліків, а саме: позивачу необхідно подати до суду докази сплати судового збору на суму 840,80 грн., доказів на підтвердження порушення його прав, копії документів щодо своїх персональних даних, а також уточнену позовну заяву, чітко сформулювавши вимоги щодо кожного з відповідачів, та виклавши зміст та обґрунтування у відповідності до вимог статей 2, 5, 160 КАС України.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 травня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу скасувати, як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права, та направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 червня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 травня 2020 року скасовано, а справу направлено для продовження розгляду.

Відповідно до п. 2.3.43 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 02.04.2015 №25 в редакції від 11.06.2021 судові справи, що надійшли із судів апеляційної або касаційної інстанцій після скасування ухвал, які перешкоджають подальшому розгляду судової справи (крім ухвал про закриття, припинення провадження), а також ухвал, які не перешкоджають подальшому розгляду судової справи, передаються раніше визначеному у судовій справі головуючому судді (судді-доповідачу), ухвалу яких скасовано чи у провадженні яких перебувала або перебуває судова справа.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 06 липня 2022 року адміністративну справу №760/3084/20 передано на розгляд судді Добрянській Я.І.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 серпня 2022 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків шляхом подання до суду примірників позовної заяви, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

13 вересня 2022 року позивачем через канцелярію суду було подано заяву про відвід судді Добрянської Я.І. у зазначеній справі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 27 вересня 2022 року, вказану заяву про відвід передано на розгляд судді Мамедовій Ю.Т.

Заява обґрунтована тим, що, відповідно до частини сьомої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд першої інстанції не має права повторно повертати позовну заяву у разі скасування ухвали про повернення позовної заяви за результатами її перегляду та направлення справи для продовження розгляду. Позивач вказує, що суддя виявляє необ`єктивне ставлення у справі, істотно порушує суттєві норми процесуального права, що призводить до затягування розгляду позовної заяви, невжиття заходів щодо розгляду позовної заяви, що дає підстави заявити відвід судді Добрянській Я.І.

Як на підставу для задоволення заяви про відвід судді Добрянської Я.І., позивач посилається на ч. 2 та ч. 3 ст. 37 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя, дослідивши матеріали адміністративної справи № 760/3084/20 та заяву про відвід, дійшов до висновку про наступне.

Статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України визначений перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу.

Так, статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

До однієї з підстав, яка унеможливлює участь судді у розгляді справи, є наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Надаючи оцінку доводам заяви, суд звертає увагу, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи незалежним і безстороннім судом.

У справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ зазначив, що безсторонність суду, зазвичай, означає відсутність упередженості та включає в себе суб`єктивний та об`єктивний критерії.

Визначаючи суб`єктивну складову зазначеного поняття, ЄСПЛ у справі «Хаушильд проти Данії» визначив, що у ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Таким чином, критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його об`єктивності.

Об`єктивну складову категорії «безсторонній суд» ЄСПЛ визначив у справі «Фей проти Австрії», зазначивши, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів у тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Таким чином, безсторонність судді може викликати сумніви, коли є підстави побоюватися, що суддя перебуває у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі.

Позивач у своїй заяві зазначив, що упередженість судді Добрянської Я.І. полягає у тому, що вона повторно прийняла рішення про повернення позовної заяви.

В той же час, зазначена обставина за своїм змістом фактично є незгодою ОСОБА_1 з прийнятим процесуальним рішенням та не може вказувати на наявність будь-яких зв`язків, прихильності чи упередженості слідчого судді щодо сторін цього провадження.

Заява про відвід має ґрунтуватися не лише на суб`єктивній оцінці особи, яка не погоджується з прийнятими судом рішеннями, а має бути підтверджена сукупністю об`єктивних даних, які б дозволяли дійти виваженого висновку про наявність ознак зацікавленості судді у результатах розгляду справи.

Крім того, суд зазначає, що посилання позивача на ч. 2 та ч. 3 статті 37 Кодексу адміністративного судочинства України, як на підставу для задоволення відводу, суд вважає необґрунтованими, оскільки суддя Добрянська Я.І. не приймала участі у розгляді цієї справи у суді апеляційної та касаційної інстанцій.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 про відвід судді Добрянської Я.І. є необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 18, 31, 36-40, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України суд -

ВИРІШИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Добрянської Я.І. у справі № 760/3084/20 за позовом ОСОБА_1 до Державної податкової служби в особі Сергія Верланова, Головного управління Державної податкової служби в м. Києві, про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.Т. Мамедова