Справа № 705/2014/22
Суддя: Єщенко О. І.
Дата ухвалення: 2022-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №705/2014/22
2-а/705/83/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2022 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Єщенко О.І., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до головного державного інспектора Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області Черниша Костянтина Анатолійовича, Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення № 010364,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до головного державного інспектора Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області Черниша Костянтина Анатолійовича, Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення № 010364 та просив постанову Головного державного інспектора Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області Черниша К.А. № 010364 від 20.05.2022 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 КУпАП та накладення на нього стягнення у виді штрафу у розмірі 170 грн скасувати; провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно нього за ч. 3 ст. 85 КУпАП закрити.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 20.05.2022 Головним державним інспектором Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області Черниш К.А. було винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення № 010364 від 20.05.2022 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 КУпАП та накладення на нього стягнення у виді штрафу у розмірі 170 грн. Із винесеною постановою не згоден, вважає її незаконною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки жодного правопорушення він не вчиняв. Згідно з текстом постанови 15.05.2022 о 16.00 год. ОСОБА_1 в АДРЕСА_1 , ловив рибу одною вудкою з одним гачком на ставку та виловив рибу короп розміром, меншим за дозволений, збитки 18 530 грн, чим порушив п. 4.11, п. 4.12 Правил любительського і спортивного рибальства, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 85 КУпАП. Про дійсні обставини справи позивач зазначає, що 15.05.2022 близько 16.00 год. він разом зі своїм товаришем ОСОБА_2 перебували в с. Юрківка на кладці біля ставка, кожен з однією вудкою, одним гачком і з рибальським садком. У цей час до них підійшов орендатор ставка і повідомив, що ловити рибу заборонено, оскільки у риби у такий період року нерест. Він відповів, що правила вилову риби у період нересту вони знають та їх дотримуються. У цей же день вони жодної рибини не упіймали. Але орендатор хотів створити з ними конфлікт, відійшов від них метрів на 20, витягнув з води ємність з рибою і повідомив, що це їхня. Орендатор викликав працівників Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області, які прибули на місце події, відібрали у них пояснення, і вони пішли додому. Жодного правопорушення вони не вчиняли, рибу заборонених розмірів вони не виловлювали. У його присутності протокол чи інші документи відносно нього не складались. Протокол про адміністративне правопорушення було складено за відсутності правопорушника з порушенням норм чинного законодавства та з порушенням його прав, передбачених Конституцією та КУпАП. Ухвалою суду від 31.05.2022 відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження.

Учасники справи не надавали до суду клопотань про розгляд позову в загальному порядку.

31.09.2022 від начальника Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Черкаській області Іванько В. надіслано до суду відзив, в якому він просив відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 в повному обсязі. Вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП, підтверджується протоколом про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується, від 15.05.2022 щодо прийняття усної заяви від ОСОБА_3 , письмовими пояснення ОСОБА_3 . До відзиву додано копію протоколу № 010364 від 20.05.2022 відносно ОСОБА_1 ; копію постанови № 010364 по справі про адміністративне правопорушення від 20.05.2022 відносно ОСОБА_1 ; копію рапорта помічника чергового ЧЧ СМ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області Черниш Р.І. від 15.05.2022; копію протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується, від 15.05.2022; копію пояснення ОСОБА_3 від 15.05.2022 та копію наказу № 412 від 24.09.2021 Державного агентства меліорації та рибного господарства України.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд доходить такого висновку.

Із матеріалів справи судом встановлено, що 20.05.2022 Головним державним інспектором Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області Чернишем К.А. складено постанову у справі про адміністративне правопорушення № 010364 від 20.05.2022 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 КУпАП та накладення на нього стягнення у виді штрафу у розмірі 170 грн та збитки 18530 грн.

Згідно з вказаною постановою 15.05.2022 о 16 год. 00 хв. ОСОБА_1 ловив рибу одною вудкою та одним гачком на ставку та виловив рибу короп розміром, меншим за дозволений, збитки 18530 грн, чим порушив п. 4.11, п. 4.12 Правил любительського і спортивного рибальства, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 85 КУпАП.

Порядок притягнення осіб до адміністративної відповідальності встановлений Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

За змістом ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 85 КУпАП порушення правил рибальства - тягне за собою попередження або накладення штрафу на громадян від двох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і попередження або накладення штрафу на посадових осіб - від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Правила любительського і спортивного рибальства розроблені відповідно до Закону України «Про тваринний світ» та Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.07.1998 № 1126, і регламентують норми лову (добування), заборонені місця, терміни заборони лову (добування) водних живих ресурсів, мінімальний розмір риб та інших водних живих ресурсів, умови проведення спортивних змагань з рибальства і підводного полювання, район дії, дозволені та заборонені знаряддя і способи лову та інше.

Любительське і спортивне рибальство - вилов риби, добування водних безхребетних у спеціально визначених для цього водоймах (їх ділянках) з метою особистого споживання (за умови дотримання встановлених правил рибальства та водокористування).

На підставі п. 2.9 Інструкції про порядок обліку, зберігання, оцінки та подальшого розпорядження знаряддями лову (добування), іншим майном, що має причетність до скоєння порушень правил рибальства і вилученим органами рибоохорони, затвердженої наказом Міністерства аграрної політики України від 09.04.2003 № 102, у випадках, якщо об`єкти лову неможливо здати у зв`язку з віддаленістю місця здавання, загрозою їх псування, відсутністю транспорту, а також при незначному розмірі вилученого улову (у межах добової норми вилову, встановленої Правилами любительського і спортивного рибальства), вони можуть бути залишені порушникові з наступним стягненням з нього їх вартості та суми за заподіяну шкоду, при цьому в протоколі вказується кількість, видовий склад, вага залишених порушникові об`єктів лову і причини повернення.

Згідно з п. 3.4 Інструкції з оформлення органами рибоохорони матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства аграрної політики України від 09.04.2003 № 101, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 22.04.2003 за № 320/7641, при накладенні адміністративного стягнення посадові особи органів рибоохорони зобов`язані враховувати характер правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, пом`якшувальні або обтяжуючі відповідальність обставини.

Дослідивши докази на предмет визначення їх належності і допустимості, повноти та достатності в обґрунтування правомірності винесеної постанови, суд встановив, що викладені в оскаржуваній постанові фактичні дані про вчинення позивачем адміністративного правопорушення не знайшли свого підтвердження, доводи позивача, якими він заперечував правомірність складеної постанови, відповідачем не спростовані.

Згідно з вимогами пункту 4.11. Розділу 4 Правил забороняється лов риби і водних безхребетних, менших за розміри, вказані в додатку цих Правил рибальства.

Приписами пункту 4.12. Розділу 4 Правил встановлено, що максимально дозволений вилов риб і раків, менших за встановлений розмір, допускається всіма видами дозволених цими Правилами рибальства любительських знарядь лову за підрахунком поштучно, не більше 30 % від загального улову за видами, вказаними в додатку цих Правил рибальства.

Загальний улов за видами визначений в п. 4.6 Правил любительського та спортивного рибальства, згідно з яким дозволяється одній особі вилов за одну добу перебування на водоймі загального користування три кілограми риби.

Так, у протоколі про адміністративне правопорушення № 010364 від 20.05.2022 зазначено, що ОСОБА_1 здійснював лов риби менших розмірів, а саме короп п`ять штук, що складає більше 30 % від загального улову. При цьому відсутні відомості, який загальний обсяг (вага) виловленої риби.

Таким чином, відповідачем не доведено фактичні обставини справи та не з`ясовано обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Крім того, у відзиві на позовну заяву представником відповідача зазначено, що свідками вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення в протоколі про адміністративне правопорушення вказані ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . При цьому протокол про адміністративне правопорушення, яке мало місце 15.05.2022, було складено 20.05.2022. З протоколу неможливо встановити, чи зазначені свідки були на місці вчинення правопорушення 15.05.2022, та чи відомі їм будь-які обставини його вчинення.

Також суд звертає увагу на те, що з постанови вбачається, що ОСОБА_1 притягнутий до відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 170 гривень. Проте, санкція ч. 3 ст. 85 КУпАП передбачає стягнення у вигляді попередження або накладення штрафу на громадян від двох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і попередження або накладення штрафу на посадових осіб - від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Із постанови неможливо встановити, якою розрахунковою величиною керувався відповідач, зазначаючи саме такий розмір штрафу як 170 гривень.

Суд також зазначає, що на підставі постанови № 010364 від 20.05.2022 на позивача накладено максимальне адміністративне стягнення передбачене для даного виду правопорушення, а саме: штраф у розмірі десять неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, в той час як позивач раніше до адміністративної відповідальності не притягувався і матеріалами справи не встановлено обставин, які обтяжували відповідальність за вчинене правопорушення.

Крім того, постанова містить посилання про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу 170 грн та збитків 18530 грн 00 коп., відшкодування яких не було предметом розгляду справи про адміністративне правопорушення. При цьому ні протокол про адміністративне правопорушення, ні складена на підставі нього постанова не містить посилання, на підставі чого було здійснено підрахунок завданих збитків, та кому такі збитки були завдані. Суд не бере до уваги пояснення ОСОБА_3 від 15.05.2022, долучені представником відповідача до відзиву на позов, оскільки він є зацікавленою особою і у своєму поясненні зазначає, що є співвласником орендованого ставка.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За змістом рішення Європейського суду з прав людини у справах «Malofeyeva v. Russia» та «Karelin v. Russia» у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

При розв`язанні спорів за позовами на рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень суди відповідно до частини третьої статті 2 КАС повинні перевіряти, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно зі ст. 7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення: скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу; скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Підсумовуючи вищевикладене, суд вважає, що відповідачем Управлінням Державного агентства рибного господарства у Черкаській області не підтверджено належними та допустимими доказами правомірність притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене частиною 3 статті 85 КУпАП, а судом не отримано доказів, які б свідчили про правомірність винесення оскаржуваного рішення, тому наявні обґрунтовані підстави для скасування оскаржуваної постанови та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 3 статті 85 КУпАП.

Беручи до уваги вимоги частини 1 статті 139 КАС України, згідно з якими при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа, суд вважає, що понесені позивачем судові витрати (сплачена сума судового збору у сумі 454 грн) підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань з Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області на користь позивача.

На підставі статті 19 Конституції України, статей 85, 240, 247, 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення та керуючись статтями 6, 9, 19, 77, 78, 90, 243-246, 250, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити

Скасувати постанову Головного державного інспектора Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області Черниша Костянтина Анатолійовича № 010364 від 20.05.2022 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 КУпАП щодо накладення штрафу у розмірі 170 грн та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 85 КУпАП.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань із Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у сумі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.І.Єщенко