Справа № 260/2818/22
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2022-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

про залишення позовної заяви без розгляду

04 листопада 2022 рокум. Ужгород№ 260/2818/22

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Луцович М.М.

при секретарі Полянич В.І.

за участю:

позивача: ОСОБА_1 ,

представника позивача: Кривка Павла Павловича,

представника відповідача: Яблонського Олександра Олександровича ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання представника відповідача про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області, згідно якого просив: визнати протиправними дії Дисциплінарної комісії Головного управління Національної поліції у Закарпатській області щодо застосування до позивача дисциплінарного стягнення; визнати протиправним витяг з наказу від 06.12.2021 року №2821 щодо звільнення позивача зі служби в поліції; поновити позивача на раніше займаній посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Позовні вимоги обґрунтовує наступним. 30.11.2021 близько 01.00, не перебуваючи на службі позивач потрапив в ДТП. Вину в ДТП позивач визнав та був притягнутий до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП та за ч.1 ст. 130 КУпАП, хоча алкоголь в крові виявлений не був. В той же день позивач був відсторонений від служби, без видачі будь-якого наказу. Як йому стало відомо 11.07.2022 року, що після пригоди була створена Дисциплінарна комісія Головного управління Національної поліції в Закарпатській області (надалі ГУНП) в складі працівників ВІОС УКЗ ГУНП та Закарпатського управління ДВБ Національної поліції України, яка проводила службове розслідування за фактом порушення службової дисципліни та скоєння ДТП в стані алкогольного сп`яніння поліцейським СРПП відділення поліції № 2 Мукачівського РУП ГУНП М. Джумелею. Однак, жодного усного чи письмового повідомлення про надання пояснень, йому від комісії не надходило. За результатами службового розслідування було винесено наказ від 06.12.2021 №2821 про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників (у тому числі позивача) поліції відділення поліції № 2 Мукачівського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області №2821. Вважаючи такий наказ протиправним позивач звернувся до суду.

08 серпня 2022 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду було відкрито провадження у даній адміністративній справі та поновлено позивачеві строк звернення до суду.

25.08.2022 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, разом з висновком службового розслідування, Витягом з наказу №263 о/с від 07.12.2021 року, копією наказу №2821 від 06.12.2021 року, Постановою Міжгірського районного суду від 22.02.2022 року у справі « 302/1995/21 та клопотанням про залишення адміністративного позову без розгляду.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача підтримав клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду на підставі ч. 3 ст. 123 КАС України та з огляду на пропуск 30-денного строку звернення до суду.

Позивач та його представник у підготовчому судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечили.

Заслухавши думки сторін, розглянувши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, зважаючи на таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною п`ятою статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За приписами частини третьої статті 122 КАС України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким спеціальним строком для звернення до адміністративного суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України. Цією нормою встановлені скорочені строки звернення до адміністративного суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, які, у свою чергу, не ставлять під сумнів саму суть права доступу до суду, а переслідують легітимну мету якнайскорішого поновлення порушених прав добросовісного позивача. Водночас не порушується пропорційність між застосованими законодавцем засобами (строком звернення до суду за захистом порушеного права протягом одного місяця з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів) та метою звернення до суду. При цьому порівняльний аналіз словоформ «дізналася» та «повинна була дізнатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав.

За визначенням, наведеним у пункті 17 частини першої статті 4 КАС України, публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Не погоджуючись з правомірністю наказу від 06 грудня 2021 року №2821 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про скасування такого 04 серпня 2022 року.

Позивачем разом з позовом було подано заяву, якою просив поновити строк звернення до суду, з огляду на те що, позивач дізнався про звільнення з посади 11.07.2022 року, оскільки відповідач не вручив ОСОБА_1 трудову книжку та не провів розрахунку при звільненні.

Суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі, з метою дотримання права позивача на судовий захист поновив строк звернення такого до суду виходячи з наявних на час звернення до суду матеріалів справи, а саме: позовної заяви, додатків до неї та заяви про поновлення строку звернення.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС певних процесуальних дій.

Відтак початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас слід зазначити, що строк звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи розпочинає свій перебіг лише за умови, що остання була реально обізнаною з фактом їх порушення оспорюваними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Так, за висновками Європейського суду з прав людини, загалом прийнятним вважається встановлення в національному законодавстві процесуальних обмежень та вимог з метою належного здійснення правосуддя; проте вони не повинні підривати саму суть права на доступ до суду (рішення Європейського суду з прав людини від 16 грудня 1992 року у справі "Хаджіанастасіу проти Греції", пункти 32-37).

При цьому очікується, що заявник продемонструє уважне ставлення до дотримання процесуальних вимог національного законодавства, наприклад до строків для подання адміністративного позову (рішення Європейського суду з прав людини від 7 вересня 1999 року у справі "Йодко против Литви (Jodko v. Lithuania).

Неможливість звернутися до суду з даним позовом у встановлені приписами КАС України строки, позивач пояснює тим, що з огляду на те, що йому про існування такого стало відомо лише 11.07.2022 року.

Верховний Суд зауважує, що частиною другою статті 122 КАС України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду, а саме з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Поняття "особа повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Таким чином, доводи скаржника, що строк звернення до суду слід було обчислювати з дати вручення йому копії наказу про звільнення або видачі трудової книжки, а не з дати коли він дізнався або повинен був дізнатися про звільнення з роботи є безпідставними.

Тобто, вирішення питання щодо дотримання позивачем строку звернення до суду з адміністративним позовом не ставиться в залежність від порядку отримання наказів, а вирішується з огляду на факт, коли він дізнався або повинен був дізнатись про порушення такого права.

Предметом оскарження є наказ ГУНП в Закарпатській області №2821 від 06.12.2021 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У позовній заяві позивач вказує, що про існування оскаржуваного наказу йому стало відомо 11.07.2022 року, зазначає, що ним не отримано оскаржуваний наказ та трудову книжку.

Так, наказом ГУНП в Закарпатській області №2821 від 06.12.2021 року, позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення, на виконання якого наказом ГУНП в Закарпатській області № 263 о/с від 07.12.2021 року, позивача звільнено зі служби в поліції у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення відповідно до п. 6 ч. 1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» з 07.12.2021 року.

Листом ГУНП за № 2757/106/2-2021 від 07.12.2021 року, позивача було проінформовано про його звільнення, надіславши йому поштовим зв`язком вказаний лист, додавши до нього наказ № 263 о/с від 07.12.2021 року.

Вказаний лист направлено позивачеві 07.12.2021 року рекомендованим листом за № 861, який було йому вручено 14.012.2021 року, що підтверджується трекігном відправлень «Укрпошти» (а.с. 65).

Крім того, у зв`язку з прийняттям наказу від 07.12.2021 року № 263 о/с позивачу припинено виплату грошового забезпечення, яке проводилося щомісячно. Також після 07.12.2021 року позивач на роботу не виходив. Вказані обставини позивач підтвердив у підготовчому судовому засіданні.

Позивач був обізнаний про проведення стосовно нього службового розслідування, в ході якого йому пропонувалося надати пояснення однак ОСОБА_1 відмовився від надання пояснень, посилаючись на ст. 63 Конституції України, що підтверджується наявним поясненням в матеріалах справи (а.с.66) від 30.11.2021 р.

Слід зауважити, що законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановлено строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду.

Із урахуванням установлених у цій справі фактичних обставин, часу, що минув, а також пропорційності та юридичної визначеності, суд вважає, що зазначені позивачем обґрунтування не дозволяють зробити висновок про поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з цим позовом.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу, якими передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду є обґрунтованим та таким, що належить задовольнити.

Керуючись ст.ст. 122 , 123, 240, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В :

1. Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області (вул. Ф.Ракоці, буд. 13, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, ) про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду в строки визначені ст. 295 КАС України. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Ухвала суду набирає законної сили в порядку визначеному ст. 256 КАС України. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, а у разі, якщо ухвалу було оскаржено та не скасовано судом апеляційної інстанції, така ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

СуддяМ.М. Луцович

Відповідно до ч. 3 ст. 243 КАС України ухвала суду у повному обсязі складена 08.11.2022 року.