Справа № 160/14510/22
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2022-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Ількова В.В.,
ВСТАНОВИВ:
20.09.2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов керівника Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до відповідача 1: Криворізької міської ради, відповідача 2: Комунального некомерційного підприємства "Криворізька міська лікарня №16" Криворізької міської ради, в якому позивач, з урахуванням уточнень від 04.10.2022 року, просить:
Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу між суддями від 20.09.2022 року ця справа була розподілена судді Ількову В.В.
Ухвалою суду від 26.09.2022 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, відповідно до ст. 262 КАС України.
04.10.2022 року прокуратурою подані письмові пояснення по справі.
12.10.2022 року відповідачем 2 подано відзив на позовну заяву позивача, а також долучені додаткові докази по справі.
24.10.2022 року прокуратурою подано письмову відповідь на відзив відповідача 2.
У відповідності до приписів статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з положеннями ч.5 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
У відповідності до вимог ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Отже, рішення у цій справі приймається судом 09.11.2022 року, тобто у межах строку встановленого ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та введенням на всій території України воєнного стану Криворізькою північною окружною прокуратурою здійснено вивчення стану додержання вимог законодавства України в сфері використання та забезпечення функціонування об`єктів цивільного захисту (захисних споруд), розміщених в межах території обслуговування.
Під час огляду були виявлені недоліки:
неправильна установка захисно-герметичних воріт з урахуванням напрямку їх відкривання і захисних властивостей, нещільне їх прилягання до комінгса, несправність механізмів;
відсутні прилади для виміру підпору повітря та довідки про перевірку герметичності сховища;
- фільтри-поглиначі вислужили встановлені строки експлуатації та не придатні до подальшого використання використання, проржавілі, знаходяться в занедбаному стані.
У відповідь на запит прокуратури листом від 02.08.2022 року за №4901-4665/4903 ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області повідомило, що згідно з постановою КМУ від 13.03.2022 року №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» контроль за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням на період дії режиму воєнного стану в Україні не здійснюється.
Щодо інтересів держави.
Невиконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту є порушенням державних інтересів та призводить до порушення встановлених державою гарантій по забезпеченню конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності, насамперед в умовах збройної агресії проти України.
Відповідачем, незважаючи на повномасштабну військову агресію, допускаються порушення та недотримання вимог законодавства в сфері використання та забезпечення функціонування об`єктів цивільного захисту, не вживаються заходи, спрямовані на приведення захисної споруди цивільного захисту у стан, придатний для його використання за цільовим призначенням для укриття людей.
Щодо підстав представництва інтересів держави
Із посиланням на правові висновки Верховного Суду, висловлені у постановах від 25.04.2018 року у справі № 806/1000/17, від 13.06.2018 року у справі № 687/379/17-ц, №924/1256/17, від 16.04.2019 року у справі № 910/3486/19, від 13.11.2019 року у справі 925/315/19, від 21.01.2020 року у справі № 910/2538/19, від 26.05.2020 року у справі №912/2385/18, зазначив про наявність підстав для представництва інтересів держави в суді, відсутність обов`язку встановлення причин, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів, достатність доведення лише факту нездійснення або неналежного здійснення уповноваженим органом своїх повноважень.
При наявності порушення інтересів держави та бездіяльності органу місцевого самоврядування чи орану державної влади, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження, найефективнішим правовим засобом захисту, поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право, буде саме здійснення органами прокуратури представництва інтересів держави.
Криворізька північна окружна прокуратура, встановивши факт недотримання та порушення законодавства України в сфері використання та забезпечення функціонування об`єктів цивільного захисту (захисних споруд), що призводить до порушення інтересів держави, звернулась до відповідача 2, як балансоутримувача захисної споруди цивільного захисту, із відповідним запитом від 07.07.2022 року.
У відповідь на запит прокуратури отримано лист № 2340 від 12.07.2022 року відповідно до якого управлінням ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області складено акт №2/12 від 23.01.2019 за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, складено припис №4/12 від 30.01.2019 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. Підприємство власними силами вжило заходів щодо приведення захисної споруди для використання за призначенням.
Водночас у листі зазначено, що комунальне некомерційне підприємство систематично звертається до власника майна із запитами щодо виділення грошових коштів на проведення капітального ремонту захисної споруди, але на момент надання відповіді, грошові кошти на капітальний ремонт не виділено.
Відповідно до покладених завдань ДСНС здійснює заходи щодо створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення їх обліку, забезпечує разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими державними адміністраціями здійснення контролю за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається безпосередньо та через територіальні органи до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, роботи підприємств, окремих виробництв, приміщень.
Під час огляду 15.07.2022 року встановлено, що балансоутримувачем не вжито заходів, спрямованих на капітальний ремонт захисної споруди цивільного захисту.
До зазначеної відповіді долучено перелік захисних споруд цивільного захисту Тернівського та Покровського районів міста Кривого Рогу із зазначенням відомостей про балансоутримувача захисної споруди, місця знаходження та стану готовності.
Однак, складені за результатами нагляду (контролю) акти із зазначенням виявлених порушень та приписи надані з метою їх усунення КНП «Криворізька міська лікарня №16» Криворізької міської ради, як балансоутримувачем захисних споруд цивільного захисту були проігноровані, а реалізація контролюючих функцій органами ДСНС України в Дніпропетровській області фактично була обмежена складенням актів і приписів та не була спрямована на вжиття більш ефективних заходів реагування.
Згідно постанови Кабінету Міністрів України «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» від 13.03.2022 року № 303 на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту, у тому числі щодо готовності захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням, не здійснюється.
Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування повноважень між центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту» від 21.04.2021 року із Кодексу цивільного захисту України виключено статтю 67 «Повноваження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки».
Таким чином, позовна заява прокурора є єдиним ефективним засобом захисту порушених прав і інтересів держави.
У цьому випадку прокурор звертається з позовом на захист інтересів держави у зв`язку із невиконанням та порушенням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, що призводить до порушення державних інтересів та встановлених гарантій по забезпеченню конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності, насамперед в умовах збройної агресії проти України.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА 1
Ухвалою суду від 26.09.2022 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, відповідно до ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідачем 1 отримано вказану вище ухвалу суду, що також підтверджується матеріалами справи.
Згідно із ч.6 ст.162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Згідно положень ст.126 Кодексу адміністративного судочинства України відповідач є належно повідомленим про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом.
ІV. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА 2
Відповідачем 2 подано відзив на позов, в якому просив у задоволенні позову відмовити, посилаючись на те, що управлінням ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області було складено акт № 2/12 від 23.01.2020 року за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки та припис№4/12 від 30.01.2019 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, акт № 137/12 від 19.07.2019 року та припис №133/12 від 19.07.2019 року, акт №10 від 10.03.2021 року та припис № 268.
Вказують, що неодноразово зверталися до управління охорони здоров`я виконкому Криворізької міської ради (власника підприємства) з листами № 7.11 від 26.05.2021 року та № 2340 від 12.07.2022 року щодо виділення грошових коштів на капітальний ремонт захисної споруди та складання проектно-кошторисної документації, проте, станом на сьогоднішній день, власником підприємства, так і виділено грошові кошти на усунення недоліків, що підтверджується тимчасовим планом використання бюджетних коштів на 2021-2022 роки.
Відповідач 2 посилається на те, що основним джерелом фінансування відповідача 2 є кошти, які надходять від Національної служби здоров`я України на підставі Договору про медичне обслуговування населення за програмою медичних гарантій.
Грошові кошти, що надходять від Національної служби здоров`я України використовуються, на оплату праці, придбання медикаментів та виробів медичного призначення.
З місцевого бюджету надаються грошові кошти лише на оплату праці працівників, що залучені до роботи в районних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, та оплату енергоносіїв.
Інших джерел фінансування у підприємства немає.
З огляду на викладене просили у задоволенні позовних вимог відмовити.
V. ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, суд встановив такі обставини.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що відповідно до п. 1.4 Статуту КНП «Криворізька міська лікарня №16» КМР засновником підприємства та власником його майна є Криворізька міська територіальна громада в особі Криворізької міської ради.
Так, відповідно п.3 до Постанови Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 року №138 «Деякі питання використання захисних споруд цивільного захисту»: «3. Терміни, що вживаються у цьому Порядку, мають таке значення: балансоутримувач захисної споруди - власник захисної споруди або юридична особа, яка утримує її на балансі».
27.05.2019 року між уповноваженим органом управління (Розпорядник) Управляння охорони здоров`я виконкому міської ради та КНП «Криворізька міська лікарня №16»КМР (Користувач), укладено договір № 16М на оперативне управління майном територіальної громади міста Кривий Ріг.
Відповідно до п.1 зазначеного договору, предметом договору, є закріплення Розпорядником за Користувачем майна територіальної громади міста Кривого Рогу відповідно до рішення Криворізької міської ради від 25.08.2011 року № 546 та Статуту в оперативне управління для здійснення господарської діяльності.
Пунктом 4.4. договору зазначає, що Користувач зобов`язаний проводити необхідний поточний і капітальний ремонт майна.
Цим договором від 27.05.2019 року № 16М на оперативне управління майном територіальної громади міста Кривий Ріг, передбачено обов`язок Відповідача 2, проводити поточний і капітальний ремонт.
У січні 2020 року Управлінням ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області було складено акт № 2/12 від 23.01.2020 року за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки та припис№ 4/12 від 30.01.2019 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, акт № 137/12 від 19.07.2019 року та припис №133/12 від 19.07.2019 року, акт №10 від 10.03.2021 року та припис № 268.
Згідно матеріалів справи, відповідач 2 листом № 250 від 09.02.2021 року зверталися до підрядної організації з метою складання кошторису на роботи для усунення недоліків у зазначеній захисній споруді, на що було надано відповідь від 24.05.2021 року № 027-884, в якій зазначено кошторис на суму 383 377,00 грн.: 199800,00 грн. - обмірно-обстежувальні роботи, 23 479, 20 грн.- топографо-геодезичні вишукування, 96 201,00 грн. - інженерно-геологічні вишукування, 63 896,04 - ПДВ.
Відповідач 2 також звертався до управління охорони здоров`я виконкому Криворізької міської ради, зокрема власника підприємства, з листами № 7.11 від 26.05.2021 року та №2340 від 12.07.2022 року щодо виділення грошових коштів на капітальний ремонт захисної споруди та складання проектно-кошторисної документації, проте, станом на сьогоднішній день, власником підприємства, так і виділено грошові кошти на усунення недоліків.
Вказане також підтверджується тимчасовим планом використання бюджетних коштів на 2021-2022 роки.
Листом №4901-3249-4907 від 09.06.2022 року ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області надано інформацію щодо переліку захисних споруд, балансоутримувачів таких об`єктів та стан їх готовності.
Однак, на даний час відповіді на вказані запити від Криворізької міської ради та Управління з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення виконавчого комітету Криворізької міської ради отримано не було.
Під час огляду були виявлені недоліки:
неправильна установка захисно-герметичних воріт з урахуванням напрямку їх відкривання і захисних властивостей, нещільне їх прилягання до комінгса, несправність механізмів;
відсутні прилади для виміру підпору повітря та довідки про перевірку герметичності сховища;
- фільтри-поглиначі вислужили встановлені строки експлуатації та не придатні до подальшого використання, проржавілі, знаходяться в занедбаному стані.
У відповідь на запит прокуратури листом від 02.08.2022 року за №4901-4665/4903 ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області повідомило, що згідно з постановою КМУ від 13.03.2022 року №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» контроль за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням на період дії режиму воєнного стану в Україні не здійснюється.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд врахував такі обставини справи та положення чинного законодавства України.
VІ. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
Відповідно до частини першої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697-VII (далі Закон № № 1697-VII) представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини (частина третя статті 23 Закону № 1697-VII).
Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (частина четверта статті 23 Закону № 1697-VII).
У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами (частина третя статті 53 КАС України).
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу (частина четверта статті 53 КАС України).
У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача (частина п`ята статті 53 КАС України).
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 32 Кодексу цивільного захисту України до захисних споруд цивільного захисту належить протирадіаційне укриття - негерметична споруда для захисту людей, в якій створюються умови, що виключають вплив на них іонізуючого опромінення у разі радіоактивного забруднення місцевості та дії звичайних засобів ураження.
Утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням здійснюється суб`єктами господарювання, на балансі яких вони перебувають (у тому числі споруд, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації), за рахунок власних коштів (частина восьма статті 32 Кодексу цивільного захисту України).
Контроль за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням забезпечує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, спільно з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими державними адміністраціями (частина п`ятнадцята статті 32 Кодексу цивільного захисту України із змінами, внесеними згідно із Законом № 2228-IX від 21.04.2022).
Згідно із пунктом 3 «Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 № 138 (далі Порядок № 138), балансоутримувач захисної споруди - власник захисної споруди або юридична особа, яка утримує її на балансі.
Утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється їх балансоутримувачами (пункт 9 Порядку № 138).
Здійснення контролю за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням забезпечує ДСНС разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями (пункт 12 Порядку № 138).
«Вимоги щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту» затверджені наказом МВС України від 09.07.2018 № 579 (далі Вимоги).
Споруди фонду захисних споруд мають утримуватися та експлуатуватися у стані, що дозволяє привести їх у готовність до використання за призначенням у визначені законодавством терміни (пункт 1 розділу ІІ Вимог).
Споруди фонду захисних споруд, їх комунікації, інженерні мережі, інженерне та спеціальне обладнання, системи життєзабезпечення (далі - обладнання споруд фонду захисних споруд) мають утримуватися в належному технічному стані. Утримання та експлуатація обладнання споруд фонду захисних споруд здійснюються згідно з вимогами і рекомендаціями, визначеними технічною документацією на них, а також відповідними нормами і правилами (пункт 7 розділу ІІ Вимог).
VІІ. ОЦІНКА СУДУ
Вирішуючи спір по суті, слід виходити із того, що прокурор подав позов в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах:
1) визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, а саме у сфері контролю за станом утримання та використання об`єктів цивільного захисту, заявивши його позивачем ГУ ДСНС у Дніпропетровській області;
2) обґрунтовує наявність підстав для звернення до суду тим, що:
- реалізація контролюючих функцій органами ГУ ДСНС у Дніпропетровській області фактично була обмежена направленням листів та не була спрямована на вжиття більш ефективних заходів реагування;
-ГУ ДСНС у Дніпропетровській області не вжито заходів, спрямованих на зобов`язання виконавчого комітету приведення захисної споруди у стан, придатний для використання за призначенням;
- з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 року № 303 та виключення статті 67 з Кодексу цивільного захисту України, позовна заява прокурора є єдиним ефективним засобом захисту порушених прав і інтересів держави.
З огляду на характер спірних правовідносин та суб`єктний склад осіб, які приймають участь у справі, з врахуванням конституційного принципу відсутності спорів, на які не поширюється юрисдикція судів України, слід зазначити про таке.
Прокурор, звернувшись із цим позовом визначив позивачем ГУ ДСНС у Дніпропетровській області та заявив позовні вимоги про визнання протиправною бездіяльності відповідача 1,2 та просить зобов`язати відповідача 1,2 вжити заходів щодо приведення в належний технічний стан та готовність до укриття населення захисної споруди.
Прокурор не заявляє про відсутність органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Пунктом 1 «Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року №1052 (далі Положення № 1052) встановлено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.
Основними завданнями ДСНС, згідно із пунктом 3 Положення № 1052, є:
1) реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності;
2) здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.
ДСНС відповідно до покладених на неї завдань (пункт 4 Положення № 1052):
- здійснює заходи щодо створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення їх обліку, забезпечує разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями здійснення контролю за готовністю зазначених споруд до використання за призначенням (пункт 6);
- здійснює заходи щодо впровадження інженерно-технічних заходів цивільного захисту, готує пропозиції щодо віднесення населених пунктів та об`єктів національної економіки до груп (категорій) із цивільного захисту (пункт 7);
- організовує і здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання (пункт 39);
- складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається безпосередньо та через територіальні органи до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту (пункт 48);
- застосовує адміністративно-господарські санкції за порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки (пункт 52).
Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування повноважень між центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту» від 21.04.2021 № 2228-IX із Кодексу цивільного захисту України виключено статтю 67 «Повноваження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки».
Поряд із цим, вказаним Законом від 21.04.2021 року № 2228-IX Кодекс цивільного захисту України доповнено статтею 17-1 «Повноваження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту», згідно із пунктами 16, 48, 51 якою такий суб`єкт владних повноважень:
- реалізує державну політику з питань створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення обліку таких споруд (пункт 16);
- звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, у разі якщо такі порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей (пункт 48);
- перевіряє стан дотримання вимог законодавства у сфері цивільного захисту та складає відповідні акти (пункт 51).
Частиною третьою статті 17-1 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, здійснює повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи (у разі їх утворення).
Слід зазначити, що відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно із статтею 46 КАС України юридичні особи можуть бути відповідачами лише за адміністративним позовом суб`єкта владних повноважень у випадках, коли право звернення до суду надано суб`єкту владних повноважень законом.
Таким чином, повноваження ГУ ДСНС у Дніпропетровській області визначені Кодексом цивільного захисту населення України та звернення до адміністративного суду здійснюється суб`єктом владних повноважень виключно у випадках, встановлених законом.
Це означає, що суб`єкт владних повноважень, виступаючи позивачем, має бути уповноважений законом на звернення до суду за вирішенням спору прямо визначеного законом.
У розглянутому спорі відсутній як суб`єкт владних повноважень, який би за законом мав право звернутись до суду із цим позовом до відповідача із заявленими позовними вимогами, так і можливість за законом заявлення в судовому порядку таких вимог до відповідача/відповідачів.
Кодекс цивільного захисту населення України не передбачає звернення ГУ ДСНС у Дніпропетровській області, як позивача, із заявленими позовними вимогами.
Звернення до суду з позовом особи, якій не належить право вимоги (неналежний позивач), є підставою для відмови у задоволенні такого позову.
Відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави також може мати наслідком відмову у задоволенні позову, якщо до відкриття провадження у справі суд не застосував положення пункту 7 частини четвертої статті 169 КАС України щодо повернення такої позовної заяви.
Таке застосування правових норм відповідає правовій позиції Верховного Суду, висловленій у постанові від 09.10.2019 року у справі № 0440/4892/18 (ЄДРСР 84855531).
З урахуванням вищевикладеного, суд доходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.
VІІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини четвертої статті 242 КАС України судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
Верховенство права - це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо.
Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.
Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права, яка проявляється в рівності всіх перед законом, цілях і засобах, що обираються для їх досягнення.
Справедливе застосування норм права - є передусім недискримінаційний підхід та неупередженість.
Положеннями частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Отже, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог керівника Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до відповідача 1: Криворізької міської ради, відповідача 2: Комунального некомерційного підприємства "Криворізька міська лікарня №16" Криворізької міської ради про зобов`язання вчинити певні дії.
Щодо розподілу судових витрат.
Відповідно до ст. 139 КАС України судові витрати між сторонами не розподіляються.
Керуючись статтями 205, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
ВИРІШИВ:
У задоволенні адміністративного позову керівника Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до відповідача 1: Криворізької міської ради, відповідача 2: Комунального некомерційного підприємства "Криворізька міська лікарня №16" Криворізької міської ради про зобов`язання вчинити певні дії відмовити.
Розподіл судових витрат не здійснювати.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 09.11.2022 року.

Суддя В.В. Ільков