Справа № 640/9156/20
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2022-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 листопада 2022 року м. Київ № 640/9156/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Скочок Т.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомФізичної особи-підприємця ОСОБА_1
доГоловного управління ДПС у м. Києві
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі також - позивач, ФОП ОСОБА_1 ) з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі також - відповідач, ГУ ДПС у м. Києві) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 24.01.2020 №.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на відсутність у контролюючого органу правових підстав для прийняття оспорюваного податкового повідомлення-рішення від 24.01.2020 №, яким до ФОП ОСОБА_1 застосований штраф у розмірі 50% (тобто, у сумі 20 009,50 грн.) за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. А саме, вказане податкове повідомлення-рішення прийнято згідно з п. 120-1.2 ст. 120-1 Податкового кодексу України та за наслідками прийняття ГУ ДПС у м. Києві іншого податкового повідомлення-рішення від 06.12.2019 №, а останнє у свою чергу було оскаржене позивачем спочатку в досудовому порядку до центрального органу ДПС, а потім до адміністративного суду. Наведені обставини та приписи норм п. 56.15, 56.18 чт. 56 Податкового кодексу України протиправно не були враховані ГУ ДПС у м. Києві при прийнятті оскаржуваного податкового повідомлення-рішення від 24.01.2020. Крім того, позивач звернув увагу суду на те, що в текстах оспорюваного податкового повідомлення-рішення та розрахунку штрафних санкцій до нього відсутні посилання на конкретні господарській операції, по яких платником не було проведено реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), встановлено сторонам строки для подання до суду відзиву, відповіді на відзив та заперечень.

Від представника Головного управління ДПС у м. Києві через канцелярію суду надійшов відзив на позовну заяву, де представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог повністю. Свої заперечення проти позову відповідач мотивує наступними доводами: за наслідками проведення документальної планової виїзної перевірка ФОП ОСОБА_1 , в т.ч. з питань щодо своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів, дотримання вимог валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2016 по 31.12.2018, був складений акт від 05.11.2019 №444/26-15-42-04-30/ НОМЕР_1 . На підставі висновків цього акта перевірки та відповідно до п. 120-1.2 ст. 120-1 ПК України ГУ ДПС у м. Києві винесено податкове повідомлення-рішення від 06.12.2019 № про застосування до платника (позивача) штрафу розмірі 50% на суму 20 009,50 грн. (тобто, 50% від суми 40 019,00 грн.) за фактом відсутності реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом граничного строку, передбаченого ст. 201 Податкового кодексу України, податкових накладних. Зазначене податкове повідомлення-рішення від 06.12.2019 ФОП ОСОБА_1 отримав 21.12.2019. В подальшому рішенням Державної податкової служби України від 28.02.2020 реєстр. №7656/6/99-00-08-05-04-06 скарга ФОП ОСОБА_1 на податкове повідомлення-рішення від 06.12.2019 № була залишена без задоволення. Між тим, оскільки після спливу 10 календарних днів, наступних за днем отримання податкового повідомлення-рішення від 06.12.2019 №, ФОП ОСОБА_1 не зареєстрував в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні на загальну суму ПДВ 40 019,00 грн., то ГУ ДПС у м. Києві відповідно до п. 120-1.2 ст. 120-1 Податкового кодексу України винесло оспорюване податкове повідомлення-рішення від 24.01.2020 №.

В ході розгляду цієї справи представник позивача подав до суду відповідь на відзив, у тексті якого повторно наголосив на безпідставності дій органом ДПС щодо прийняття податкового повідомлення-рішення від 24.01.2020 №, так як висновки акта перевірки та попереднє податкове повідомлення-рішення були неузгодженими.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.08.2021 провадження у справі №640/9156/0 було зупинено до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі №640/5749/20.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.10.2022 провадження у справі було поновлено та продовжено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Розглянувши подані представниками сторін документи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

24.01.2020 на підставі акта перевірки від 05.11.2019 №444/26-15-42-04-30/ НОМЕР_1 та керуючись нормами пп. 54.3.3 п. 54.3 ст. 54, п. 120-1.2 ст. 120-1 Податкового кодексу України, та з урахуванням обставини відсутності реєстрації протягом граничного строку, передбаченого абз. 2 п. 120-1.2 ст. 120-1 цього ж Кодексу, податкових накладних/розрахунків коригування на суму ПДВ 40 019,00 грн. після отримання платником 20.12.2019 податкового повідомлення-рішення від 06.12.2019 №, прийняло податкове повідомлення-рішення форми «Н» за №. Згідно цього податкового повідомлення-рішення від 24.01.2020 № ГУ ДПС у м. Києві застосувало до ОСОБА_1 штраф у розмірі 50% від загальної суми незареєстрованих податкових накладних/розрахунків коригування, тобто - у сумі 20 009,50 грн.

Не погоджуючись із правомірністю зазначеного податкового повідомлення-рішення та вбачаючи підстави для скасування такого рішення, ФОП ОСОБА_1 звернувся до адміністративного суду із цим позовом.

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до пп. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України (далі - ПК України, в редакції чинній станом на день виникнення спірних правовідносин), Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Пунктом 201.1 ст. 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За правилами норм п. 201.10 ст. 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Поряд з цим, ст. 192 ПК України передбачено, що якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Також п. 201.10 ст. 201 ПК України встановлено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

За змістом п. 1201.1 ст. 1201 ПК України (у редакції чинній на момент прийняття податкових повідомлень-рішень від 06.12.2019 та від 24.01.2020) порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Відповідно до п. 1201.2 ст. 120-1 ПК України, відсутність реєстрації протягом граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою), що зазначена у податковому повідомленні-рішенні, складеному за результатами перевірки контролюючого органу, - тягне за собою накладення на платника податку штрафу в розмірі 50 відсотків суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зазначеної у такій податковій накладній та/або розрахунку коригування до податкової накладної або від суми податку на додану вартість, нарахованого за операцією з постачання товарів/послуг, якщо податкову накладну на таку операцію не складено. У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу штрафні санкції, передбачені цим пунктом, не застосовуються на період зупинення такої реєстрації до прийняття відповідного рішення щодо відновлення реєстрації таких податкових накладних / розрахунків коригування згідно з підпунктом 201.16.4 пункту 201.16 статті 201 цього Кодексу.

Відсутність реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної, зазначених в абзаці першому цього пункту, після спливу 10 календарних днів, наступних за днем отримання платником податку податкового повідомлення-рішення, - тягне за собою накладення на платника податку штрафу в розмірі 50 відсотків суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній та/або розрахунку коригування до податкової накладної або від суми податку на додану вартість, нарахованого за операцією з постачання товарів/послуг, якщо податкову накладну на таку операцію не складено.

У разі реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної, зазначених в абзаці першому цього пункту, протягом 10 календарних днів, наступних за днем отримання платником податку податкового повідомлення-рішення, штрафні санкції, передбачені абзацом другим цього пункту та пунктом 1201.1 цієї статті, не застосовуються.

Дослідивши наявні у справі матеріали суд встановив, що за результатами проведеної документальної планової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з питань дотримання останнім вимог податкового законодавства за період з 01.01.2016 по 31.12.2018, правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 19.03.2015 по 31.12.2018, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2016 по 31.12.2018 ГУ ДПС у м. Києві склало акт від 05.11.2019 за №444/26-15-42-04-30-.

Зокрема, на стор. 26 акта перевірки зафіксовано, що за результатами перевірки встановлено порушення п. 187.1 ст. 187, п. 198.5 ст. 198 ПК України, а саме занижено податкові зобов`язання з ПДВ на суму 42 042 грн., в т.ч. за березень 2017 року на суму 23 779,00 грн. та за листопад 2017 року на суму 16 240,00 грн. Внаслідок допущення описаних порушень (а саме заниження податкових зобов`язань з ПДВ по операціях з придбання товарів, що не використовувалися в оподатковуваних операціях в межах господарської діяльності платника, ФОП ОСОБА_1 не виписав та не зареєстрував податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму ПДВ 21 000,00 грн. за звітний період березень 2017 року та на суму ПДВ 16 240,00 грн. за звітний період листопад 2017 року чим порушив вимоги норм п. 198.5 ст. 198, п. 201.1 ст. 201 ПК України.

На підставі висновків такого акта перевірки від 05.11.2019 та згідно зі ст. 120-1 ПК України ГУ ДПС у м. Києві прийняло ряд податкових повідомлень-рішень, серед них зокрема податкове повідомлення-рішення форми «Н» від 06.12.2019 №, яким застосувало до ОСОБА_1 у зв`язку із встановленням випадків відсутності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних за періоди березень і листопад 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 40 019,00 грн. штраф у розмірі 50% від вказаної вище суми ПДВ, - тобто у сумі 20 009,50 грн.

Як стверджував представник відповідача у тексті свого відзиву на позовну заяву та водночас не заперечував позивач, зазначене податкове повідомлення-рішення від 06.12.2019 № ФОП ОСОБА_1 отримав 20.12.2019.

Не погоджуючись із правомірністю в т.ч. цього податкового повідомлення-рішення від 06.12.2019 та висновками акта перевірки від 05.11.2019 ФОП ОСОБА_1 подав 28.12.2019 до ДПС України скарги. За результатами розгляду таких скарг платника (позивача) ДПС України прийняло рішення від 03.02.2020 реєстр. №4306/6/99-00-08-06-01-06 та від 28.02.2020 реєстр. №7656/6/99-00-08-05-04-06, відповідно до яких залишено скарги без задоволення, а оскаржувані податкові повідомлення-рішення - без змін.

В подальшому, у березні 2020 року ФОП ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовом до Головного управління ДПС у м. Києві, в якому (з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог) просив суд, в т.ч. визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 06.12.2019 за № (форма «Н»).

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.04.2021 у справі №640/5749/20 вказаний позов ФОП ОСОБА_1 був задоволений частково. А саме Окружного адміністративного суду міста Києва визнав протиправними та скасував податкові повідомлення-рішення від 06.12.2019 за № (форма «ПС»), від 06.02.2019 № (форма «Р»), від 06.12.2019 № (форма «Р»), від 06.12.2019 № (форма «Н»), від 06.12.2019 № (форма «Р»), вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 06.12.2019 №Ф-127 та рішення від 06.12.2019 № про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску на суму 26 219,41 грн., а в іншій частині позовних вимог - відмовив.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.11.2021 у справі №640/5749/20 апеляційну скаргу Головного управління ДПС в м. Києві було задоволено частково: рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.04.2021 в частині задоволення позовних вимог про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 06.12.2019 № повністю, № в частині нарахування основного зобов`язання в розмірі 40 019,00 грн. та штрафної санкції у розмірі 6 133,00 грн., № в частині нарахування основного зобов`язання в розмірі 28 848,14 грн. і штрафної санкції у розмірі 7 212,03 грн. - скасовано та ухвалено постанову, якою в задоволенні таких позовних вимог відмовлено. В іншій частині рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.04.2021 було залишено без змін.

Між тим, як було вже встановлено судом в ході розгляду цієї справи, 24.01.2020 на підставі акта перевірки від 05.11.2019 №444/26-15-42-04-30/ НОМЕР_1 та відповідно до пп. 54.3.3 п. 54.3 ст. 54, п. 120-1.2 ст. 120-1 Податкового кодексу України, з урахуванням обставини відсутності реєстрації протягом граничного строку, передбаченого абз. 2 п. 120-1.2 ст. 120-1 цього ж Кодексу, податкових накладних/розрахунків коригування на суму ПДВ 40 019,00 грн. після отримання ОСОБА_1 20.12.2019 податкового повідомлення-рішення від 06.12.2019 №, ГУ ДПС у м. Києві прийняло податкове повідомлення-рішення форми «Н» за №.

У контексті з наведеними обставинами суд враховує наступне. За змістом норм п.п. 86.1, 86.7 ст. 86 ПК України (у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, у строки визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати.

У разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу.

Згідно з п. 86.8 ст. 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

При цьому, в розумінні пп. 14.1.39 п. 14.1 ст. 14 ПК України «грошовим зобов`язанням платника податків» є сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

Відповідно до п. 57.3 ст. 53 ПК України, у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

Процедура оскарження рішень контролюючого органу (зокрема, податкових повідомлень рішень) визначена у ст. 56 ПК України.

Так, відповідно до п.п. 56.1, 56.2, 56.3, 56.8, 56.9 і 56.10 ст. 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

У разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення.

Скарга подається до контролюючого органу вищого рівня у письмовій формі (за потреби - з належним чином засвідченими копіями документів, розрахунками та доказами, які платник податків вважає за потрібне надати з урахуванням вимог пункту 44.6 статті 44 цього Кодексу) протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу, що оскаржується.

Контролюючий орган, який розглядає скаргу платника податків, зобов`язаний прийняти вмотивоване рішення та надіслати його протягом 20 календарних днів, наступних за днем отримання скарги, на адресу платника податків поштою з повідомленням про вручення або надати йому під розписку.

Керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу може прийняти рішення про продовження строку розгляду скарги платника податків понад 20-денний строк, визначений у пункті 56.8 цієї статті, але не більше 60 календарних днів, та письмово повідомити про це платника податків до закінчення строку, визначеного у пункті 56.8 цієї статті.

Якщо вмотивоване рішення за скаргою платника податків не надсилається платнику податків протягом 20-денного строку або протягом строку, продовженого за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, така скарга вважається повністю задоволеною на користь платника податків з дня, наступного за останнім днем зазначених строків.

Скарга вважається також повністю задоволеною на користь платника податків, якщо рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу про продовження строків її розгляду не було надіслано платнику податків до закінчення 20-денного строку, зазначеного в абзаці першому цього пункту.

Рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, прийняте за розглядом скарги платника податків, є остаточним і не підлягає подальшому адміністративному оскарженню, але може бути оскаржене в судовому порядку.

Згідно з положеннями п. 56.17 і 56.18 ст. 56 ПК України процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Процедура адміністративного оскарження закінчується, в т.ч.: днем отримання платником податків рішення відповідного контролюючого органу про повне задоволення скарги (пп. 56.17.2); днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику (пп. 56.17.3). День закінчення процедури адміністративного оскарження вважається днем узгодження грошового зобов`язання платника податків.

Поряд з цим, п. 56.18 і 56.19 ст. 56 ПК України передбачено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

У разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Також, за змістом п. 56.15 ПК України скарга, подана із дотриманням строків, визначених пунктом 56.3 цієї статті, зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження.

Протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

Правовий аналіз наведених вище норм ПК України дає суду підстави для висновків про те, що результати податкової перевірки можна оскаржити в адміністративному порядку (досудовому) та у судовому. Якщо платник податків оскаржує податкове повідомлення-рішення у адміністративному чи судовому порядку, то воно є неузгодженим до отримання рішення контролюючого органу вищої інстанції або відповідно до набрання законної сили рішенням суду. Але якщо податкове повідомлення-рішення не оскаржується, то платник зобов`язується сплатити визначену контролюючим органом суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів (п. 57.3 ст. 57 ПК України).

З наявних у справі матеріалів суд встановив, що податкове повідомлення-рішення від 24.01.2020 № було прийняте відповідачем на підставі акта перевірки від 05.11.2019 за №444/26-15-42-04-30- та з урахуванням результатів такої перевірки у формі податкового повідомлення-рішення від 06.12.2019 за № (форма «Н»).

На момент прийняття (24.01.2020) оспорюваного в рамках цієї справи податкового повідомлення-рішення № на суму штрафу 20 009,50 грн. податкове повідомлення-рішення від 06.12.2019 за № дійсно мало статус неузгодженого, оскільки перебувало в оскарженні платником в порядку процедури адміністративного (досудового) оскарження. Разом з тим, як вбачається зі змісту абз. 2 п. 120-1.2 ст. 120-1 ПК України, наведена норма ставить можливість прийняття контролюючим органом податкового повідомлення-рішення в залежність від наявності наступних обставин: відсутність реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної, що зазначена у податковому повідомленні - рішенні, складеному за результатами перевірки контролюючого органу, після спливу 10 календарних днів, наступних за днем отримання платником податку такого податкового повідомлення-рішення. При цьому, оскарження платником результатів перевірки, на підставі яких відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України було прийняте податкове повідомлення-рішення, не є перешкодою для застосування контролюючим органом до платника штрафу відповідно до п. 120.-1.2 ст. 120-1 ПК України.

Таким чином, виходячи зі змісту норм п. 120.1-2 ст. 120.1 ПК України та враховуючи ту обставину, що за результатом судового оскарження податкове повідомлення-рішення від 06.12.2019 за № було залишене чинним, суд дійшов висновку про відсутність в діях ГУ ДПС у м. Києві щодо прийняття податкового повідомлення-рішення від 24.01.2020 № ознак протиправності, та як наслідок відсутність підстав для визнання протиправним і скасування такого рішення відповідача.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У силу ч.ч. 1 та 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, перевіривши та проаналізувавши матеріали справи і надані сторонами докази за правилами, встановленими ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Згідно з ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

В даному випадку судові витрати стягненню не підлягають.

Керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 132, 139, 241-246, 250, 255, 257 - 262 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва -

ВИРІШИВ:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.О. Скочок