Справа № 280/4248/22
Суддя: Семененко Марина Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2022 року Справа № 280/4248/22 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Семененко М.О., за участю секретаря судового засідання Малої Т.Ю., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БРОМ-КОР» (69035, Запорізька область, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 51, прим. 22, ) до Головного управління ДПС в Запорізькій області (69107, м.Запоріжжя, пр.Соборний, 166; код ЄДРПОУ ВП 44118663) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «БРОМ-КОР» (далі позивач, ТОВ «БРОМ-КОР») до Головного управління ДПС в Запорізькій області (далі відповідач, ГУ ДПС у Запорізькій області), в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №1891 від 18.01.2022;

- зобов`язати відповідача протягом п`яти робочих днів з моменту набрання законної сили рішенням в цій справі у встановленому законом порядку виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Також просить суд зобов`язати відповідача надати до суду звіт про виконання судового рішення по справі.

Позовна заява подана представником позивача адвокатом Штаб О.В., який діє на підставі довіреності від 05.07.2022 №1/05-7.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що не погоджується з оскаржуваним рішенням, оскільки таке рішення не містить підстав для обґрунтувань причин віднесення ТОВ «БРОМ-КОР» до переліку ризикових платників на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Також вказує на відсутність у рішенні інформації, яка надавала б змогу ідентифікувати ризикову господарську операцію, виявлену контролюючим органом під час виконання покладених функцій і завдань, яка послугувала підставою для висновку про ризиковість платника. За наведених обставин вважає рішення про віднесення позивача до переліку ризикових платників податків протиправним та таким, що підлягає скасуванню. Просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 25.07.2022 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 12.08.2022 відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

25.08.2022 відповідач подав відзив на позовну заяву, у якому проти задоволення позовних вимог заперечує та зазначає, що приймаючи спірне рішення відповідач керувався пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку, що визначені у додатку №1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12 2019 №1165 (далі Порядок №1165), а саме - зазначив, що платником податку та/або його контрагентами, згідно даних Єдиного реєстру податкових накладних (далі також ЄРПН), здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних та надання платником документів не в повному обсязі. 18.01.2022 від Вознесенівського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Запорізькій області надійшла інформація за результатами проведеного аналізу даних ЄРПН за період грудень 2021, згідно з якою встановлено, що ТОВ «БРОМ-КОР» здійснює реалізацію палива авіаційного для газотурбінних двигунів на контрагентів-покупців TOB «ЕКСОН ЮК» (), TOB «ТОРУМ» (), придбання якого не встановлено, та не встановлено можливості виготовлення власними трудовими та матеріальними ресурсами. У зв`язку з вищенаведеним TOB «БРОМ-КОР» вбачається використання «схемного» податкового кредиту та як наслідок ухилення від сплати податків до бюджету, що зумовило прийняття 18.01.2022 рішення № 1891 про відповідність підприємства критеріям ризиковості, а саме за п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Просить в задоволенні позову відмовити.

На підставі матеріалів справи суд встановив такі обставини.

За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТОВ «БРОМ-КОР» зареєстровано як юридичну особу 26.08.2021, основним видом діяльності підприємства за КВЕД є: 46.75. Оптова торгівля хімічними продуктами. Позивач є платником податку на додану вартість, перебуває на обліку в ГУ ДПС у Запорізькій області (Вознесенівське управління).

Комісією ГУ ДПС у Запорізькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування прийнято рішення №1891 від 18.01.2022 про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «БРОМ-КОР» критеріям ризиковості платника податку, а саме: «п.8 Критеріїв ризиковості платника податку: Платником податку та/або його контрагентами згідно даних ЄРПН здійснено реалізації товарів/послуг, відмінних від придбаних».

Вважаючи протиправними рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку №1891 від 18.01.2022, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 №2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України (тут й надалі в редакції на час виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком №1165.

Згідно з пунктом 3 Порядку №1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до положень пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 4 до Порядку №1165, затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, в якій зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку».

Як встановлено з матеріалів справи, рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку №1891 від 18.01.2022 прийнято з підстав відповідності позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Додатком №1 до Порядку №1165 визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, пункт 8 яких передбачає такий критерій, як наявність у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з додатком 4 Порядку №1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

В оскаржуваному рішенні вказане поле заповнено та зазначено таке: «Платником податку та/або його контрагентами згідно даних ЄРПН здійснено реалізації товарів/послуг, відмінних від придбаних».

Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Натомість оскаржуване рішення не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку за ознакою - «Платником податку та/або його контрагентами згідно даних ЄРПН здійснено реалізації товарів/послуг, відмінних від придбаних» з посиланнями на відповідні документи. В рядку рішення «податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретну ризикову операцію, яку контролюючий орган визначає як ризикову, та/або податкові накладні/розрахунки коригування платника, в яких були зафіксовані такі операції.

Верховний Суд постанові від 05.01.2021 по справі №640/11321/20 зазначив, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. При цьому, незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення, не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, зазначене не скасовує обов`язок доказування, покладений на суб`єкта владних повноважень частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

На підтвердження обставин, що зумовили прийняття спірного рішення, відповідач надав до суду податкову інформацію Вознесенівського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Запорізькій області №711/08-01-18-07 від 18.01.2022, відповідно до якої за результатами проведеного аналізу даних ЄРПН за період грудень 2021 встановлено, що ТОВ «БРОМ-КОР» здійснює реалізацію палива авіаційного для газотурбінних двигунів ДЖЕТ А-1 на контрагентів-покупців TOB «ЕКСОН ЮК» (), TOB «ТОРУМ» (), придбання якого не встановлено, та не встановлено можливості виготовлення власними трудовими та матеріальними ресурсами. У зв`язку з вищенаведеним, TOB «БРОМ-КОР» вбачається використання/розповсюдження «схемного» податкового кредиту та як наслідок ухилення від сплати податків до бюджету.

Суд критично оцінює зазначену інформацію як таку, що може бути підставою для висновку про ризиковість платника податку, виходячи з такого.

За змістом даної податкової інформації, контролюючим органом здійснено аналіз даних ЄРПН за період грудень 2021 року та встановлено відсутність придбання палива авіаційного для газотурбінних двигунів, які реалізовано також у грудні 2021 року. При цьому, можливість придбання позивачем вказаного товару в інших періодах, окрім грудня 2021 року, не досліджувалась, інформація відсутня. При цьому жодним чином не можливо виокремити господарську операцію, яка послугувала підставою висновку контролюючого органу про здійснення позивачем реалізації товарів/послуг, відмінних від придбаних. Отже, з наданої до суду податкової інформації неможливо встановити підстави для прийняття рішення №1891 від 18.01.2022.

Крім того, до суду не надано доказів, які зумовили відповідні висновки контролюючого органу, викладені в податковій інформації №711/08-01-18-07 від 18.01.2022.

Також до суду надано витяг з протоколу засідання комісії ГУ ДПС у Запорізькій області від 18.01.2022, однак суд звертає увагу, що даний витяг також не містить інформації про підстави віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з посиланнями на відповідні документи.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідними наслідками у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання за ознакою «Платником податку та/або його контрагентами згідно даних ЄРПН здійснено реалізації товарів/послуг, відмінних від придбаних», у зв`язку з чим спірне рішення №1891 від 18.01.2022 є протиправним та підлягає скасуванню.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

На думку суду, належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання ГУ ДПС у Запорізькій області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Посилання відповідача у відзиві на позовну заяву на правову позицію Верховного Суду, висловлену у постанові від 20.11.2019 по справі №480/4006/18, від 03.03.2020 по справі 240/3665/19, від 05.08.2020 у справі №520/5692/19, від 21.08.2020 у справі №520/6051/19, від 29.09.2020 у справі №440/1385/19, від 12.11.2020 у справі №240/3906/19 в межах розгляду даної справи, суд вважає безпідставними, оскільки останні сформовані щодо застосування норм Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 (далі - Порядок №117), який втратив чинність з 01.02.2020.

Суд зазначає, що Порядок №117 та Порядок №1165 передбачають кардинально різні механізми зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів; механізм розгляду скарги щодо рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Верховний Суд у постанові від 16.02.2021 у справі №280/3235/20 зазначив, що право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку №1165), а саме «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку».

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

З огляду на викладене, суд критично ставиться до тверджень відповідача про те, що оскаржуване рішення не породжує правових наслідків для платника податків та не порушує прав останнього, оскільки таке рішення є індивідуальним актом у розумінні пункту 19 частини 1 статті 4 КАС України, яке в подальшому створює для платника податків, відносно якого воно прийнято, певні юридичні наслідки під час реєстрації податкової накладної/рахунку коригування, поданих таким платником податків, та підлягає оскарженню у судовому порядку.

Також судом відхиляються посилання відповідача на постанови Верховного Суду від 19.05.2020 у справі №160/10287/19, від 08.10.2020 у справі №280/2284/20 оскільки Верховним Судом у вказаних справах переглядались судові рішення про забезпечення позову.

Разом із тим, не підлягають задоволенню позовні вимоги в частині зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку ризикових платників саме протягом п`яти робочих днів з моменту набрання законної сили рішенням в цій справі, з огляду на те, що такі вимоги не ґрунтуються на нормах чинного законодавства, адже пункт 6 Порядку №1165 (відповідно до якого у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку) такого строку не встановлює.

Отже, виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову.

Щодо заявленого клопотання про зобов`язання відповідача надати до суду звіт про виконання судового рішення по справі, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 382 КАС України, якою врегульовано питання судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах, суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Суд звертає увагу, що зобов`язання суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення, є правом, а не обов`язком суду.

Враховуючи характер спірних правовідносин та склад учасників справи, беручи до уваги відсутність в матеріалах справи доказів на підтвердження обґрунтованості побоювань позивача щодо невиконання відповідачем даного судового рішення, зокрема, не зазначення конкретних випадків невиконання відповідачем рішень судів в аналогічних спорах, суд вважає, що підстави для встановлення судового контролю за виконанням рішення у даній справі відсутні.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає таке.

З урахуванням положень статті 139 КАС України понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 481,00 грн. підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Щодо витрат на професійну правничу допомогу, суд зазначає, що у позові заявлено про подання доказів, що підтверджують розмір понесених позивачем судових витрат, протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, що узгоджується з приписами частини 3 статті 143 КАС. Відтак, у рішенні питання про розподіл витрат на професійну правничу допомогу не вирішується.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2, 5, 9, 77, 132, 139, 143, 243-246, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Визнати протиправними та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Запорізькій області №1891 від 18 січня 2022 року про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «БРОМ-КОР» критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Запорізькій області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «БРОМ-КОР» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

В іншій частині в задоволенні позову відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Запорізькій області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «БРОМ-КОР» судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2481,00 грн. (дві тисячі чотириста вісімдесят одну гривню 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «БРОМ-КОР», місцезнаходження: 69035, Запорізька область, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 51, прим. 22, .

Відповідач - Головне управління ДПС у Запорізькій області, місцезнаходження: 69107, м.Запоріжжя, пр.Соборний, буд.166; код ЄДРПОУ ВП 44118663.

Повне судове рішення складено 09.11.2022.

Суддя М.О. Семененко