Справа № 120/8368/22
Суддя: Чернюк Алла Юріївна
Дата ухвалення: 2022-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

08 листопада 2022 р. Справа № 120/8368/22

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Чернюк Алла Юріївна, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 24.10.2022 року вказану позовну заяву залишено без руху з підстав пропущення позивачем строку на звернення до суду. Даною ухвалою встановлено позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви в спосіб подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду разом із доказами, які, на його думку, вказують на поважність причин пропуску строку.

03.11.2022 року на електронну адресу суду надійшла заява, в якій представник позивача зазначає, що позивачем пропущено відповідний строк звернення з поважних причин. В обґрунтування своєї заяви зазначає, що істотною перешкодою для звернення позивача до суду з даним позовом стало введення на території України військового стану, внаслідок чого позивач змушений був виїхати за межі держави.

Оцінюючи подану заяву, суд керується та виходить з наступного.

Згідно частини 1 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В той же час приписами частини 5 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Зі змісту наведених норм вбачається, що для звернення до адміністративного суду з позовом щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлено місячний строк і цей строк обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Слід зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до прохальної частини позовної заяви позивач просить суд:

визнати протиправними дії відповідача щодо відмови в поновленні його (позивача) на посаді начальника земельного відділу Могилів-Подільської міської ради;

визнати протиправними дії відповідача щодо звільнення його (позивача) з посади начальника земельного відділу Могилів-Подільської міської ради та скасувати розпорядження міського голови від 11.09.2019 № 30-к "Про звільнення з роботи ОСОБА_1 ";

поновити його (позивача) на посаді начальника земельного відділу Могилів-Подільської міської ради з 19.02.2019;

зобов`язати відповідача анулювати запис у трудовій книжці позивача про звільнення його з посади за ч. 1 ст. 36 КЗпП України;

зобов`язати відповідача здійснити нарахування та провести оплату праці за час вимушеного прогулу з 19.02.2020 по день і час поновлення на посаді.

Отже, згідно позовних вимог, підставою звернення ОСОБА_1 до суду з даним позовом є його незгода з розпорядженням міського голови від 11.09.2019 № 30-к, яким позивача звільнено з посади начальника земельного відділу Могилів-Подільської міської ради з 19.02.2019.

Як зазначає представник позивача, обґрунтовуючи позовну заяву, про факт незаконного звільнення йому стало відомо 21.02.2020 року.

Проте даний адміністративний позов поданий ОСОБА_1 до суду 17.10.2022 року, тобто з пропуском строку визначеного частиною 5 статті 122 КАС України.

Слід зауважити, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому, перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак, при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись".

Так, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Аналіз практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Разом з тим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

В контексті наведеного, суд звертає увагу, що в даній категорії справ законом не передбачена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, тому доводи позивача щодо отримання ним листа від 05.09.2022 року у відповідь на звернення щодо поновлення на роботі, суд вважає необґрунтованими.

При цьому, не заслуговують на увагу суду посилання представника позивача на введення воєнного стану на території України, внаслідок чого позивач змушений був виїхати за межі держави, оскільки відповідний режим введено на території держави Указом Президента України № 64/202 із 05:30 год. 24.02.2022 року.

Тобто, обставини на які посилається представник позивача настали через два роки після того, як позивач дізнався про факт його незаконного звільнення.

Натомість, окрім вищевказаних доводів представника позивача, жодних змістовних та обґрунтованих причин пропуску місячного строку звернення до суду з даним позовом, визначеного частиною 5 статі 122 КАС України, які б могли бути визнані судом поважними, у клопотанні представника позивача про поновлення строку звернення не зазначено, та судом не встановлено.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити безладного перебігу судового процесу (рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України").

За таких обставин, враховуючи вищенаведене, суд доходить висновку, що причини наведені представником позивача в заяві про поновлення строків не свідчать про поважність пропущення позивачем строку звернення до суду починаючи з 21.02.2020 року.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, згідно із частинами першою, другою якої у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 2 статті 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи, що при подані позову не було подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, що стало підставою для залишення позову без руху, а на усунення недоліків позовної заяви вказано причини пропуску строку, які не визнані судом поважними, - позовна заява підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст. 121, 122, 123, 169, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

2. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Чернюк Алла Юріївна