Справа № 640/14277/22
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2022-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у розгляді за правилами загального позовного провадження

та виклику і допиту свідків

08 листопада 2022 року м. Київ № 640/14277/22

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Клочкової Н.В., розглянувши клопотання представника ОСОБА_1 про розгляд адміністративної справи в порядку загального позовного провадження та виклик і допит свідків в адміністративній справі № 640/14277/22 за позовом

ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції у місті Києві

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 (надалі - позивач), адреса: АДРЕСА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві (надалі - відповідач), адреса: 01601, місто Київ, вулиця Володимирська, будинок 15.

Підставою позову вказано порушення прав та інтересів позивача, внаслідок винесення суб`єктом владних повноважень оскаржуваних наказів.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

Надалі, представником позивача до суду були подані клопотання про розгляд адміністративної справи в порядку загального позовного провадження та виклик і допит свідків в адміністративній справі, в яких представник позивача просить суд:

- здійснити перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження (без повідомлення учасників) справи № 640/14277/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - до розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання.;

- викликати та допитати у якості свідків у даній справі: ОСОБА_2 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2 , тел.: НОМЕР_1 ; ОСОБА_3 , адреса місця проживання: АДРЕСА_3 , тел.: НОМЕР_2 ; ОСОБА_4 , адреса місця проживання: АДРЕСА_4 , тел.: НОМЕР_3 .

В обґрунтування поданих клопотань представник позивача зазначає, що з метою повного та всебічного розгляду даної справи існує об`єктивна необхідність у виклику та допиті в якості свідків громадян ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , оскільки вказаним особам достеменно відомі дійсні обставини події, яка стала підставою проведення службового розслідування щодо них та позивача, за результатами чого складено відповідний висновок від 23 липня 2022 року та в подальшому застосовано, зокрема, до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції шляхом винесення відповідачем оскаржуваних наказів Головного управління Національної поліції у місті Києві від 05 серпня 2022 року № 702 «Про застосування дисциплінарного стягнення до окремих працівників Святошинського УП ГУНП у місті Києві» та від 15 серпня 2022 року № 1273 о/с.

Вказані вище обставини, стали підставою для звернення позивача до суду з клопотаннями про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та виклику і допиту свідків.

Розглянувши заявлені представником позивача клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та виклик і допит свідків, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

У відповідності до пункту 20 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Пунктом 10 частини 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності, а частиною 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Тобто, виключний перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, міститься в частині 4 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України.

При цьому, суд наголошує, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеn v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСІІЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Крім цього, у рішенні Європейського суду з прав людини від 23 листопада 2006 року (скарга 73053/01 CASE OF JUSSILA v. FINLAND), суд вказав на те, що: «Європейський Суд не сумнівається в тому, що письмове провадження у справі часто може виявитись більш ефективним, ніж усний розгляд, для перевірки та забезпечення того, що платник податків надав точний звіт про свій майновий стан, підкріплений всіма необхідними документами. Суд не вважає переконливим довід заявника, що в ході розгляду цієї справи виникли міркування щодо достовірності, які потребували надання пояснень в усній формі.... та приймає довід держави-відповідача, що будь - які питання факту та питання права в цій справі могли бути належним чином розглянуті та вирішені на підставі матеріалів, наданих у письмовому вигляді. ... Оскільки заявнику була надана повна можливість наводити свої доводи у письмовому вигляді та надавати коментарі щодо відомостей, які надходили від податкових органів, Суд дійшов висновку, що вимоги справедливого судочинства були дотримані...».

Суд погоджується з такою позицією щодо Європейського суду з прав людини щодо застування пункту 1 статті 6 Конвенції.

Характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагає проведення судового засідання, а бажання сторони у справі викласти під час проведення судового засідання свої аргументи, які висловлені нею або можуть бути висловлені у відзиві на позовну заяву, не зумовлює необхідність призначення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

За таких підстав, на цій стадії судового розгляду, а також враховуючи, що представником відповідача взагалі не було наведено будь-яких належних та об`єктивних доказів, з яких вбачалась би необхідність призначення судового засідання, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання та призначення розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Таким чином, оскільки, представником позивача не було наведено будь-яких належних, допустимих та достатніх причин, окрім того, що для забезпечення реалізації прав позивача є необхідність надання позивачем пояснень безпосередньо у судовому засіданні, у зв`язку з чим необхідно проводити розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження, в якому позивач буде брати безпосередньою участь, та з яких вбачалась би необхідність розгляду справи за правилами загального позовного провадження представником позивача не наведено, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення такого клопотання.

Крім того, суд зауважує, що якщо в подальшому, під час розгляду справи, суд дійде висновку про необхідність витребування доказів, заслуховування пояснень сторін чи виклику та допиту свідків, тощо, судом будуть вчинені необхідні дії для всебічного, повного та об`єктивного розгляду, в т.ч. з урахуванням можливості з власної ініціативи призначити судове засідання або перейти до розгляду в порядку загального провадження або призначення судового засідання.

Щодо клопотання представника позивача про виклик і допит свідків, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частини 1, 2 статті 65 Кодексу адміністративного судочинства України, як свідок в адміністративній справі може бути викликана будь яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі. Свідок викликається в судове засідання з ініціативи суду або учасників справи. Учасник, справи, заявляючи клопотання про виклик свідка, повинен зазначити його ім`я, місце проживання (перебування), роботи чи служби та обставини, щодо яких він може дати показання.

Відповідно до, частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 92 Кодексу адміністративного судочинства України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи.

У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Виходячи з аналізу аргументів та доводів зазначених представником позивача у поданому клопотанні суд зазначає, що обставини на які посилається останній як на підстави для виклику свідків є маловажними та не дають суду обставин прийти до висновку, про необхідність для виклику і допиту таких свідків, та з урахуванням предмету розгляду цієї справи, беручи до уваги обставини того, що вище суд прийшов до висновку про відсутність підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження з викликом сторін, суд приходить до висновку про відсутність обставин на даному етапі розгляду справи для виклику і допиту свідків.

Таким чином, враховуючи вищевикладені норми та з`ясовані судом обставини, а також оцінивши докази, які уже містяться у матеріалах справи, суд прийшов до висновку про необґрунтованість поданої заяви та, як наслідок відсутність підстав для її задоволення.

В той же час, суд зауважує, що якщо в подальшому, під час розгляду справи, суд дійде висновку про необхідність призначити судове засідання або переходу до розгляду в порядку загального провадження, суд може вернутись до розгляду питання щодо виклику і допиту свідків у судовому засіданні.

Керуючись статтями 12, 65, 72, 241 - 243, 248, 257, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

1. У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 про розгляд адміністративної справи в порядку загального позовного провадження - відмовити.

2. У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 про виклик і допит свідків - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Клочкова