Справа № 200/13791/21
Суддя: Компанієць Ірина Дмитрівна
Дата ухвалення: 2022-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2022 року справа №200/13791/21

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Компанієць І.Д., суддів: Гайдара А.В., Казначеєва Е.Г.,

розглянув в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03 лютого 2022 року у справі №200/13791/21 (головуючий І інстанції Арестова Л.В.) за позовом Міністерства юстиції України до засновника газети «Дзержинський Уезд» ОСОБА_1 про припинення випуску газети, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив припинити випуск Газети «Дзержинский Уезд», зареєстрованої Донецьким обласним управлінням юстиції 06.09.2006, свідоцтво ДЦ «2429-56Р, застовником якої є ОСОБА_1 .

В обгрунтування позову зазначив, що отримав лист Торецької військово-цивільної адміністрації Бахмутського району Донецької області про вжиття заходів щодо заборони діяльності газети «Дзержинский Уезд» в зв`язку з тим, що друкований засіб масової інформації не змінив свою назву, яка походить від прізвища « ОСОБА_2 », тобто особи, яка обіймала керівні посади в комуністичній партії, була одним з засновників ЧК та організаторів червоного терору.

Отже, на переконання позивача, назва газети «Дзержинский Уезд» містить символіку комуністичного тоталітарного режиму в розумінні Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» (далі - Закон № 317-VIII) та випуск такої газети має бути припинений.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 03 лютого 2022 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з судовим рішенням позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції, прийняти постанову, якою задовольнити позов.

Обґрунтування апеляційної скарги.

Порядок №354 не встановлює можливості проведення позивачем правової експертизи друкованих засобів масової інформації із складанням окремого правового висновку щодо них та не передбачає подальшого звернення до суду з позовом про припинення їх випуску, як це вимагає стаття 18 Закону «Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні» у разі порушення, зокрема ч.1 ст.3 цього Закону. Отже, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про необхідність проведення попередньої правової експертизи, передбаченої Порядком №354, та про недотримання позивачем визначеної процедури звернення до суду з цим позовом.

Суд першої інстанції не врахував практику Верховного Суду з цього питання (постанова від 21.12.2021 року у справі №160/5055/20)

Сторони про дату та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином, відповідно до ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції розглядає справу у порядку письмового провадження.

Враховуючи режим роботи суддів та працівників апарату Першого апеляційного адміністративного суду з часу введення на території України правового режиму воєнного стану, з метою збереження життя та здоров`я, а також забезпечення безпеки суддів та працівників апарату суду, дана постанова прийнята колегією суддів за умови наявної можливості доступу колегії суддів до матеріалів адміністративної справи.

Суд, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційних скарг, розглядаючи апеляційні скарги в межах викладених доводів, встановив наступне.

Фактичні обставини справи.

06.09.2006 року Донецьким обласним управлінням юстиції зареєстровано газету «Дзержинский Уезд» (свідоцтво ДЦ № 2429-56), яка є міським інформаційно-розважальним тижневником, що виходить на території Торецької територіальної громади Донецької області, засновником газети є громадянин України ОСОБА_1 .

16.08.2021 на адресу Міністерства юстиції України надійшов лист Торецької міської військово-цивільної адміністрації Бахмутського району Донецької області від 06.08.2021 № 800/02-1.06 про вжиття заходів реагування щодо заборони діяльності зазначеної газети у зв`язку із можливим використанням нею символіки, яка може бути пов`язана з комуністичними, націонал-соціалістичними (нацистськими) тоталітарними режимами, оскільки зазначену газету не перейменовано встановленим порядком разом із перейменуванням м. Дзержинськ Донецької області в м. Торецьк.

Торецька міська військово-цивільна адміністрація Бахмутського району Донецької області в листі посилалася на вимоги Закону України « Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», постанову Кабінету міністрів України № 1129 від 25.12.2015 р. «Про внесення змін до Положення про Міністерство юстиції України, Положення про Комісію з питань дотримання Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», що затверджене Наказом Міністерства юстиції України 09.06.2015 № 895/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 09 червня 2015 р. за № 682/27127, постанову Кабінету міністрів України № 354 від 27.05.2015 «Про порядок прийняття рішень щодо невідповідності діяльності, найменування та/або символіки юридичної особи, політичної партії, її обласної, міської, районної організації або іншого структурного утворення, передбаченого статутом політичної партії, іншого об`єднання громадян вимогам Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», а також на приписи статті 436-1 Кримінального кодексу України.

До зазначеного листа Торецькою міською військово-цивільною адміністрацією Бахмутського району Донецької області додано 3 примірника оригіналу газети «Дзержинский Уезд».

Ці обставини зумовили звернення позивача до суду з адміністративним позовом.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволені позову, виходив з того, що позивач не додержався процедури , яка передує зверненню Мінюсту до суду з позовом про припинення діяльності газети.

Оцінка суду.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їхні посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові основи діяльності друкованих засобів масової інформації (преси) в Україні створює, а також встановлює державні гарантії їх свободи відповідно до Конституції України, Закону України «Про інформацію» та інших актів чинного законодавства і визнаних Україною міжнародно-правових документів, Закон України від 16.11.1992 №2782-XII «Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні» (далі - Закон №2782-XII).

В Законі №2782-XII під друкованими засобами масової інформації (пресою) в Україні розуміються періодичні і такі, що продовжуються, видання, які виходять під постійною назвою, з періодичністю один і більше номерів (випусків) протягом року на підставі свідоцтва про державну реєстрацію (частина 1 статті 1).

Відповідно до частини першої статті 2 Закону №2782-XII свобода слова і вільне вираження у друкованій формі своїх поглядів і переконань гарантуються Конституцією України і відповідно до цього Закону означають право кожного вільно і незалежно шукати, одержувати, фіксувати, зберігати, використовувати та поширювати будь-яку інформацію за допомогою друкованих засобів масової інформації, крім випадків, визначених законом, коли обмеження цього права необхідно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи кримінальним правопорушенням, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя.

На підставі статті 3 Закону №2782-XII забороняється використання друкованих засобів масової інформації для:

закликів до захоплення влади, насильницької зміни конституційного ладу або територіальної цілісності України;

пропаганди війни, насильства та жорстокості;

розпалювання расової, національної, релігійної ворожнечі;

розповсюдження порнографії, а також з метою вчинення терористичних актів та інших кримінально караних діянь;

пропаганди комуністичного та/або націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів та їхньої символіки;

популяризації або пропаганди держави-агресора та її органів влади, представників органів влади держави-агресора та їхніх дій, що створюють позитивний образ держави-агресора, виправдовують чи визнають правомірною окупацію території України;

втручання в особисте і сімейне життя особи, крім випадків, передбачених законом;

заподіяння шкоди честі і гідності особи;

розголошення будь-якої інформації, яка може призвести до вказання на особу неповнолітнього правопорушника без його згоди і згоди його законного представника.

Як визначено частиною третьою статі 18 Закону №2782-XII суд припиняє випуск видання у разі порушення частини першої статті 3 цього Закону, вимог Закону України "Про реформування державних і комунальних друкованих засобів масової інформації" або ліквідації юридичної особи, яка є засновником видання. Про своє рішення суд повідомляє реєструючий орган.

Згідно з підпунктом 2-2 пункту 3 Положення про Міністерство юстиції України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.07.2014 №228 (далі - Положення №228), одним із основних завдань позивача є забезпечення формування та реалізація державної політики у сфері державної реєстрації актів цивільного стану, державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державної реєстрації обтяжень рухомого майна, державної реєстрації юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців, реєстрації статуту територіальної громади м. Києва, реєстрації статутів Національної академії наук та національних галузевих академій наук, державної реєстрації друкованих засобів масової інформації та інформаційних агентств як суб`єктів інформаційної діяльності.

Підпунктом 83-7 пункту 4 Положення №228 передбачено, що Мін`юст відповідно до покладених на нього завдань здійснює відповідно до закону контроль за діяльністю у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державної реєстрації юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців, в тому числі шляхом проведення моніторингу реєстраційних дій відповідно до закону, та приймає обов`язкові до виконання рішення, передбачені законом; державної реєстрації друкованих засобів масової інформації та інформаційних агентств як суб`єктів інформаційної діяльності.

Отже, саме Мін`юст є тим суб`єктом владних повноважень, на якого державою покладено обов`язок здійснення контролю за діяльністю друкованих засобів масової інформації як суб`єктів інформаційної діяльності.

Законом України від 09.04.2015 №317-VIII «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин (далі - Закон №317-VIII), визначено правові основи заборони пропаганди їх символіки та встановлено порядок ліквідації символів комуністичного тоталітарного режиму.

Згідно пункту 2 частини першої статті 1 Закону №317-VIII пропаганда комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів - публічне заперечення, зокрема через засоби масової інформації, злочинного характеру комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років в Україні, націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режиму, поширення інформації, спрямованої на виправдання злочинного характеру комуністичного, націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів, діяльності радянських органів державної безпеки, встановлення радянської влади на території України або в окремих адміністративно-територіальних одиницях, переслідування учасників боротьби за незалежність України у XX столітті, виготовлення та/або поширення, а також публічне використання продукції, що містить символіку комуністичного, націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів.

На підставі частин 1-4 статті 3 Закону №317-VIII пропаганда комуністичного та/або націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів та їхньої символіки визнається наругою над пам`яттю мільйонів жертв комуністичного тоталітарного режиму, націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режиму та заборонена законом.

Пропаганда комуністичного та/або націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів та їхньої символіки юридичною особою, політичною партією, іншим об`єднанням громадян, друкованим засобом масової інформації та/або використання у назві символіки комуністичного та/або націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів є підставою для відмови в реєстрації та/або припинення діяльності юридичної особи, політичної партії, іншого об`єднання громадян, підставою для відмови в реєстрації та/або припинення випуску друкованого засобу масової інформації.

У разі невиконання юридичними особами, політичними партіями, іншими об`єднаннями громадян, друкованими засобами масової інформації вимог цього Закону їх діяльність/випуск підлягає припиненню в судовому порядку за позовом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державної реєстрації юридичних осіб, реєстрації (легалізації) об`єднань громадян, громадських спілок, інших громадських формувань, або іншого уповноваженого органу державної влади.

Рішення про невідповідність діяльності, найменування та/або символіки юридичної особи, політичної партії, іншого об`єднання громадян вимогам цього Закону приймає центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державної реєстрації юридичних осіб, реєстрації (легалізації) об`єднань громадян, громадських спілок, інших громадських формувань, у визначеному Кабінетом Міністрів України порядку.

Процедуру прийняття Мін`юстом рішень щодо невідповідності діяльності, найменування та/або символіки юридичної особи, політичної партії, її обласної, міської, районної організації або іншого структурного утворення, передбаченого статутом політичної партії, іншого об`єднання громадян вимогам Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» визначає Порядок, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 27.05.2015 №354 (далі - Порядок №354).

Як визначено пунктом 2 Порядку №354 об`єкт правової експертизи - юридична особа, політична партія, її обласна, міська, районна організація або інше структурне утворення, передбачене статутом партії, інше об`єднання громадян, діяльність, найменування та/або символіка яких досліджуються на відповідність вимогам Закону.

Відповідно до пункту 3 Порядку №354 Мін`юст безпосередньо або через територіальні органи забезпечує постійний моніторинг відповідності найменування та/або символіки, матеріалів реєстраційної справи юридичної особи, політичної партії, її обласної, міської, районної організації або іншого структурного утворення, передбаченого статутом політичної партії, іншого об`єднання громадян вимогам Закону.

Згідно з пунктом 4 Порядку №354 підставами проведення правової експертизи можуть бути:

1) звернення ініціатора про проведення правової експертизи (…);

2) ініціатива Мін`юсту (…)

Відповідно до пунктів 7-9 Порядку №354 для проведення правової експертизи щодо невідповідності діяльності, найменування та/або символіки юридичної особи, політичної партії, її обласної, міської, районної організації або іншого структурного утворення, передбаченого статутом політичної партії, іншого об`єднання громадян вимогам Закону утворюється Комісія з питань дотримання Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» (далі - Комісія).

Комісія є постійно діючим колегіальним консультативно-дорадчим органом при Мін`юсті, склад та положення якої затверджуються наказом Мін`юсту. До складу Комісії входять працівники Мін`юсту.

До роботи Комісії можуть залучатися представники правоохоронних органів, Центральної виборчої комісії, центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій (за погодженням з їх керівниками), а також незалежні експерти (за згодою).

Комісія для виконання покладених на неї завдань має право отримувати в установленому порядку інформацію від правоохоронних органів, центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій.

Згідно пункту 14 Порядку №354 предметом правової експертизи є:

1) найменування об`єкта правової експертизи;

2) символіка об`єкта правової експертизи, зареєстрована у встановленому законодавством порядку, або така, що використовується на офіційних бланках та іншій атрибутиці об`єкта правової експертизи;

3) установчі документи (за наявності) об`єкта правової експертизи, програма політичної партії;

4) рішення керівних органів об`єкта правової експертизи;

5) інформація про співпрацю об`єкта правової експертизи з юридичними особами іноземних держав, зокрема міжнародними організаціями, діяльність яких пов`язана з пропагандою комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів;

6) матеріали аудіовізуальних (електронних), друкованих засобів масової інформації, інформаційних агентств, які містять інформацію про порушення об`єктом правової експертизи вимог Закону;

7) інші факти, відображені на матеріальних носіях, які свідчать про наявність ознак порушення вимог Закону у діяльності об`єкта правової експертизи.

Відповідно до пунктів 15, 18, 23 Порядку №354 за результатами правової експертизи щодо кожного об`єкта складається окремий правовий висновок про відповідність або невідповідність його діяльності, найменування та/або символіки вимогам Закону.

Комісія під час правової експертизи бере до уваги повідомлення об`єкта правової експертизи про наявні об`єктивні причини неможливості виконання ним вимог Закону та про вжиті заходи, спрямовані на виконання вимог Закону.

У десятиденний строк з дня прийняття рішення про невідповідність діяльності, найменування та/або символіки юридичної особи, політичної партії, іншого об`єднання громадян вимогам Закону Мін`юст звертається з позовом до суду про припинення діяльності юридичної особи, політичної партії, іншого об`єднання громадян або повідомляє іншим органам державної влади, які уповноважені звертатися з відповідним позовом до суду.

Системний аналіз зазначених норм свідчить, що законодавець визначив відповідну процедуру, яка передує зверненню Мін`юсту до суду з позовом щодо припинення діяльності певного об`єкту в разі порушення ним приписів частини першої статті 3 Закону №2782-XII.

Така процедура передбачає, що спочатку Мін`юст повинен встановити порушення друкованим засобом масової інформації вимог ст.3 Закону 317-VIII, зокрема, використання ним у назві символіки комуністичного та/або націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів, що є, як наслідок, порушенням приписів ч.1 ст.3 Закону №2782-XII.

Таке порушення може бути встановлено тільки під час проведення правової експертизи, наслідки якої оформлюються окремим правовим висновком про відповідність або невідповідність його діяльності, найменування та/або символіки вимогам Закону.

Лише після складання рішення про невідповідність вимогам Закону №317-VIII Мін`юст у десятиденний строк (з моменту складання такого рішення) може звернутись з позовом до суду щодо припинення діяльності такого об`єкта.

В постановах Верховного Суду від 31 січня 2020 року у справі №640/6624/19, від 19 лютого 2020 року у справі №804/1174/17, від 23 грудня 2021 року у справі № 640/6624/19 Верховний Суд дійшов висновку, що законодавець визначив відповідну процедуру, яка передує зверненню Мін`юсту до суду із позовом щодо припинення діяльності певного об`єкту. Зокрема, спочатку Мін`юст повинен установити невідповідність діяльності, у цьому випадку, - друкованого засобу масової інформації, вимогам Закону №317-VIII, шляхом проведення правової експертизи та складання відповідного рішення Комісією. Лише після складання рішення про невідповідність вимогам Закону № 317-VIII Мін`юст у десятиденний строк (з моменту складання такого рішення) може звернутись із позовом до суду щодо припинення діяльності такого об`єкта.

Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що підставою ініціювання питання про припинення випуску видання та звернення Мін`юсту до суду із цим позовом був лист Торецької міської військово-цивільної адміністрації Бахмутського району Донецької області від 06.08.2021 № 800/02-1.06 про вжиття заходів реагування щодо заборони діяльності зазначеної газети у зв`язку із можливим використанням нею символіки, яка може бути пов`язана з комуністичними, націонал-соціалістичними (нацистськими) тоталітарними режимами, оскільки зазначену газету не перейменовано встановленим порядком разом із перейменуванням м. Дзержинськ Донецької області в м. Торецьк.

Зважаючи на те, що Мін`юстом не доведено та не надано суду доказів, що ним дотримано законодавчо визначеної процедури щодо встановлення невідповідності назви та діяльності друкованого засобу масової інформації - газети "Дзержинский Уезд", суд вважає правильним висновок суду першої інстанції, що звернення Міністерства юстиції України з позовом щодо припинення діяльності відповідача, без попереднього встановлення невідповідності його назви або діяльності шляхом проведення правової експертизи, є передчасним.

Суд звертає увагу апелянта, що звернення до суду є способом здійснення повноважень відповідного суб`єкта владних повноважень, під час якого суд здійснює попередній судовий контроль, перевіряючи наявність законних підстав для втручання суб`єкта владних повноважень (позивача), а отже запобігаючи можливим порушенням прав, свобод та інтересів фізичних або прав та інтересів юридичних осіб.

Звернення суб`єкта владних повноважень до суду не є способом захисту його прав чи інтересів, оскільки адміністративне судочинство має інше завдання, та не може призвести до виконання завдання адміністративного судочинства - захисту прав, свобод та інтересів фізичних або прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори за зверненням суб`єкта владних повноважень, в яких можуть бути відповідачами фізичні та юридичні особи, в чітко визначених законами України випадках.

Закон України «Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні», а також Положення №228, на відміну від встановленої Порядком №354 процедури, не визначає права Мін`юсту на звернення до суду з позовом у разі порушення друкованим засобом масової інформації вимог статті 3 цього Закону №2782-XII, а також відсутній окремо затверджений порядок для такого звернення.

Отже, є неприйнятними посилання апелянта на ст.18 Закону «Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні», оскільки в статті зазначено про припинення судом випуску видання у разі порушення частини першої статті 3 цього Закону, наявність якого встановлюється шляхом проведення певної процедури, яка передує зверненню Мін`юсту до суду з позовом щодо припинення діяльності друкованого засобу масової інформації.

Суд також не приймає посилання апелянта на висновки Верховного Суду, викладені в постанові від 21.12.2021 року у справі №160/5055/20, оскільки обставини в цій справі є відмінними. Доказами в цій справі щодо порушення друкованим засобом масової інформації приписів ст.3 Закону №2782 був релігієзнавчий висновок провідного наукового співробітника Інституту філософії імені Г.С. Сковороди Національної Академії наук України, доктора філософських наук, професора Сагана О.Н., який суди попередньої інстанції не взяли до уваги, та за наявності такого висновку не вирішили питання про призначення по справі експертизи за наявності умов, визначених ч.1 ст.102 КАС України.

Враховуючи вищевикладене, суд погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення адміністративного позову.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За приписами пункту 1 частини 1 статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвали судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Оскільки судове рішення в межах доводів апеляційної скарги є обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для її задоволення та скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 327, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03 лютого 2022 року у справі №200/13791/21 залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03 лютого 2022 року у справі №200/13791/21 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття 07 листопада 2022 року.

Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів до Верховного Суду з дня складання повного судового рішення в порядку, визначеному ст. 328 КАС України.

Повне судове рішення складено 07 листопада 2022 року.

Головуючий суддя І.Д. Компанієць

Судді А.В. Гайдар

Е.Г. Казначеєв