Справа № 640/13759/20
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2022-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 листопада 2022 року м. Київ № 640/13759/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Шулежка В.П., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «М-ЛИТ» до Антимонопольного комітету України, за участю третіх осіб - акціонерного товариства «Українська Залізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва», товариства з обмеженою відповідальністю «Ніжинський дослідно-механічний завод» про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «М-ЛИТ» (далі - позивач, ТОВ «М-ЛИТ») з адміністративним позовом до Антимонопольного комітету України (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення від 12.05.2020 №9144-р/пк-пз.

Позовні вимоги мотивовані протиправністю висновків відповідача про невідповідність тендерної пропозиції позивача вимогам вимог тендерної документації, так як товариством на електронній платформі публічних закупівель за №UA-2020-02-06-002554-b.c2, серед іншого було розміщено банківську гарантію №G0320/4284 від 20.03.2020 та зміни №1 до банківської гарантії №G0320/4284 від 20.03.2020, які мають посилання на перевірочний код підпису - K0320DNVKAIJW на офіційній сторінці АТ КБ «Приватбанк» із можливістю завантаження оригіналу банківської гарантії, а тому висновки відповідача покладені в основу спірного рішення щодо банківської гарантії не відповідають фактичним обставинам справи.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.06.2020 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Одночасно, вказаною ухвалою залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - акціонерне товариство «Українська Залізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва» (далі- третя особа 1) та товариство з обмеженою відповідальністю «Ніжинський дослідно-механічний завод» (далі- третя особа 2).

Відповідачем подано відзив на позов, в якому останній посилається на необґрунтованість позовних вимог, вказуючи на відповідність оскаржуваного рішення вимогам чинного законодавства.

Третьою особою 1 подано письмові пояснення з приводу заявлених позовних вимог, в яких вказано, що тендерний комітет філії «ЦЗВ» АТ «Укрзалізниця» відхилив усі тендерні пропозиції учасників тендеру, а процедуру закупівлі - відмінено, відповідно до протоколу від 07.07.2020 №3499/342/-20-Т.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.08.2020 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Акціонерним товариством «Українська залізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва» було оприлюднено оголошення №UA-2020-02-06-002554-b.c2 про проведення закупівлі за предметом «ДК 021:2015: 34630000-2 - Частини залізничних або трамвайних локомотивів чи рейкового рухомого складу; обладнання для контролю залізничного руху».

Свої пропозиції для участі у процедурі закупівлі подали наступні учасники: ТОВ «Ніжинський дослідно-механічний завод»; ТОВ «Торговий дім «Будком»; ТОВ «М-ЛИТ» та ТОВ «Трейд Текнолоджі Груп».

Відповідно до інформації, розміщеної на веб-порталі Уповноваженого органу, пропозиції учасників були відхилені Замовником; переможцем процедури закупівлі визначено ТОВ «М-ЛИТ».

19.07.2019 на веб-порталі Уповноваженого органу було оприлюднено повідомлення про намір укласти договір з ТОВ «М-ЛИТ».

ТОВ «Ніжинський дослідно-механічний завод» через електронну систему закупівель звернувся до відповідача зі скаргою від 17.04.2020 UA-2020-02-06-002554-b.c2 щодо порушення акціонерним товариством «Українська залізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва» порядку проведення процедури закупівлі за предметом «ДК 021:2015: 34630000-2 - Частини залізничних або трамвайних локомотивів чи рейкового рухомого складу; обладнання для контролю залізничного руху».

За результатами розгляду даної скарги, постійно діючою адміністративною колегією Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель прийнято рішення від 12.05.2020 №9144-р/пк-пз, яким зобов`язано AT «Українська залізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва» скасувати рішення про визначення ТОВ «М-ЛИТ» (код за ) м. Нікополя Дніпропетровської області переможцем процедури закупівлі - «ДК 021:2015: 34630000-2 - Частини залізничних або трамвай них локомотивів чи рейкового рухомого складу; обладнання для контролю залізни чного руху», оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповно важеного органу за № UA-2020-02-06-002554-b.

Підставою для прийняття такого рішення стало те, що у складі пропо зиції переможця (TOB «М-ЛИТ») міститься банківська гарантія за №G0320/4284, яка не містить ЕЦП або КЕП Гаранта, що в свою чергу не відповідає умовам тендерної документації замовника в цій частині.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

У відповідності до пунктів 31, 32 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель, а тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Положеннями пунктів 17, 30 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що орган оскарження - Антимонопольний комітет України, а суб`єкт оскарження в органі оскарження (далі - суб`єкт оскарження) - фізична чи юридична особа, яка звернулася до органу оскарження з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи.

Згідно частини 1 статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Відповідно до частини 1 статті 25 Закону № 922-VIII тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі.

Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його пропозиції із зазначенням дати та часу. Електронна система повинна забезпечити можливість подання пропозиції всім особам на рівних умовах.

Кожен учасник має право подати тільки одну тендерну пропозицію (у тому числі до визначеної в тендерній документації частини предмета закупівлі (лота). Отримана тендерна пропозиція вноситься автоматично до реєстру, форма якого встановлюється Уповноваженим органом.

Тендерна пропозиція повинна містити підтвердження надання учасником забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення передбачено оголошенням про проведення процедури закупівлі (ч. 2 ст. 25 Закону № 922-VIII).

Згідно із пунктом 1 частини 1 статті 30 Закону № 922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо учасник, зокрема, не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.

Аналіз наведених положень дає суду підстави дійти до висновку, що у разі передбачення оголошенням про проведення публічної закупівлі надання учасником забезпечення тендерної пропозиції, не надання такого забезпечення є безумовною підставою для відхилення замовником тендерної пропозиції такого учасника.

У відповідності до частини 1 статті 18 Закону № 922-VIII Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав і законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) ухвалюються від імені Антимонопольного комітету України.

Постійно діюча адміністративна колегія (колегії) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель діє у складі трьох державних уповноважених Антимонопольного комітету України. Голова постійно діючої адміністративної колегії (колегій) Антимонопольного комітету України повинен мати вищу юридичну освіту.

Член постійно діючої адміністративної колегії (колегій), який є пов`язаною особою із суб`єктом оскарження або замовником, не може брати участі в розгляді та ухваленні рішень щодо такої скарги і повинен бути замінений на час розгляду та ухвалення рішення щодо такої скарги іншим державним уповноваженим Антимонопольного комітету України, що визначається Головою Антимонопольного комітету України.

Порядок діяльності постійно діючої адміністративної колегії (колегій) встановлюється відповідно до Закону України «Про Антимонопольний комітет України», якщо інше не встановлено цим Законом.

Частинами 15, 16 статті 18 Закону № 922-VIII передбачено, що рішення за результатами розгляду скарг приймаються на засіданні постійно діючої адміністративної колегії (колегій) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

Суб`єкт оскарження, замовник мають право взяти участь у розгляді скарги, у тому числі шляхом застосування телекомунікаційних систем в інтерактивному режимі реального часу. Розгляд скарги є відкритим, усі бажаючі можуть бути присутніми на розгляді. Особи, присутні на розгляді, можуть використовувати засоби фото-, відео- та звукозапису. Резолютивна частина рішення, прийнятого органом оскарження, проголошується прилюдно.

Орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на її підставі в межах одержаної за скаргою інформації та інформації, розміщеної в електронній системі закупівель. Рішення за результатами розгляду скарг приймаються органом оскарження виключно на його засіданнях.

Орган оскарження має право залучати для отримання консультацій та експертних висновків представників державних органів (за погодженням з керівниками державних органів), експертів і спеціалістів, які не можуть бути пов`язаними особами та володіють спеціальними знаннями, необхідними для професійного та неупередженого розгляду скарги. Суб`єкт оскарження та замовник можуть надавати висновки експертів і спеціалістів, які володіють спеціальними знаннями. Висновки таких представників державних органів, експертів та спеціалістів оприлюднюються в електронній системі закупівель та долучаються до матеріалів справи про розгляд скарги.

Для розгляду скарг орган оскарження має право запитувати і отримувати в електронному вигляді у замовників, учасників процедури закупівлі, контролюючих органів, Уповноваженого органу, інших осіб відповідні інформацію, документи та матеріали щодо проведення процедур закупівель. Порядок організації формування таких запитів та отримання інформації через електронну систему закупівель визначається органом оскарження.

Замовники, учасники процедури закупівлі, контролюючі органи, Уповноважений орган, інші особи протягом трьох робочих днів з дня отримання запиту повинні надіслати в електронному вигляді органу оскарження відповідні інформацію, документи та матеріали щодо проведення процедур закупівель.

Матеріали, які суб`єкт оскарження та/або замовник вважають необхідними долучити до розгляду скарги, повинні бути подані через електронну систему закупівель не пізніше ніж за три робочі дні до дати розгляду скарги постійно діючою адміністративною колегією (колегіями) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно із частиною 18 статті 18 Закону № 922-VIII за результатами розгляду скарги орган оскарження має право прийняти рішення: 1) про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про процедури закупівлі, передбаченої цим Законом); 2) про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.

В контексті положень частини 19 статті 18 Закону № 922-VIII орган оскарження за результатами розгляду скарги приймає обґрунтоване рішення, у якому зазначаються: 1) висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі; 2) висновок органу оскарження про задоволення скарги повністю чи частково або про відмову в її задоволенні; 3) підстави та обґрунтування прийняття рішення; 4) у разі якщо скаргу задоволено повністю або частково - зобов`язання усунення замовником порушення процедури закупівлі та/або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього законного рішення чи правомірної дії замовника.

Згідно із частиною 20 статті 18 Закону № 922-VIII рішення органу оскарження містить таку інформацію: 1) найменування органу оскарження; 2) короткий зміст скарги; 3) мотивувальну частину рішення; 4) резолютивну частину рішення; 5) строк оскарження рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення прийнято відповідачем з урахуванням того, що за наслідком здійснення перевірки підписання банківської гарантії №G0320/4284 від 20.03.2020 ним встановлено, що достовірність електронного цифрового підпису не підтверджується, а відтак пропозиція позивача не відповідала умовам тендерної документації замовника.

Відповідно до пункту 3.1 розділу 3 Тендерної документації пропозиція подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх установлення замовником), та завантаження файлів, зокрема, з документом, що підтверджує надання учасником забезпечення тендерної пропозиції (якщо таке забезпечення передбачено оголошенням про проведення процедури закупівлі).

Відповідно до пункту 3.3 розділу 3 Тендерної документації забезпечення Пропозиції надається учасником у вигляді банківської гарантії.

Форма та зміст банківської гарантії повинні відповідати вимогам Положення про порядок здійснення банками операцій за гарантіями в національній та іноземних валютах, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 №639.

Забезпечення тендерної пропозиції повинно відповідати вимогам, зазначеним в додатку 7.

Пропозиція, що не супроводжується забезпеченням (в тому числі якщо надане учасником забезпечення не відповідає вимогам Документації), відхиляється Замовником.

Додаток 7 Документації містить вимоги до гарантії виконання зобов`язань учасника по сплаті забезпечення пропозиції та забезпечення виконання договору про закупівлю.

Відповідно до пункту 1 додатку 7 Тендерної документації при поданні тендерної пропозиції Учасником забезпечення тендерної пропозиції (в тому числі внесені зміни до нього) надаються у електронному вигляді у рекомендованому форматі PDF або Word з накладенням ЕЦП або КЕП Гаранта.

Судом встановлено та не заперечувалось сторонами, що ТОВ «М-ЛИТ» у складі тендерної пропозиції надано банківську гарантію №G0320/4284 від 20.03.2020.

У вказаній банківській гарантії зазначається, зокрема, що цю гарантію підписано з використанням кваліфікованого електронного підпису. Достовірність підпису можна перевірити на сторінці Акредитованого центру сертифікації ключів АТ КБ «ПриватБанк» за посиланням або на сторінці Акредитованого центру сертифікації ключів органів юстиції України за посиланням.

КЕП оформлено у програмному комплексі центру сертифікації ключів АЦСК АТ КБ «ПриватБанк».

Також, у вказаній гарантії зазначено, що по перевірочному коду - K0320DNVKAIJW на офіційній сторінці АТ КБ «ПриватБанк» pb.ua/garant також можна завантажити для електронної гарантії - оригінал, для гарантії наданої на папері - скан-копію.

Зі змісту спірного рішення слідує, що Антимонопольним комітетом України вчинено дії щодо перевірки файлу з гарантією на офіційному веб-сайті Центрального засвідчувального органу Міністерства юстиції України https://czo.gov.ua/verify, де зазначено, що файл має невірний формат, а перевірка такого файлу на сторінці Акредитованого центру сертифікації ключів АТ КБ «ПриватБанк» https://acsk.privatbank.ua/cloud/cert/sign/doc вказало, що документ не підписаний.

Правові та організаційні засади надання електронних довірчих послуг, у тому числі транскордонних, права та обов`язки суб`єктів правових відносин у сфері електронних довірчих послуг, порядок здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог законодавства у сфері електронних довірчих послуг, а також правові та організаційні засади здійснення електронної ідентифікації визначені Законом України «Про електронні довірчі послуги» від 05.10.2017 року № 2155-VIII (далі - Закон № 2155-VIII), метою якого є врегулювання відносин у сферах надання електронних довірчих послуг та електронної ідентифікації.

У відповідності до пунктів 3, 12 частини 1 статті 1 вказаного закону веб-сайт - сукупність програмних засобів, розміщених за унікальною адресою в обчислювальній мережі, у тому числі в мережі Інтернет, разом з інформаційними ресурсами, що перебувають у розпорядженні певних суб`єктів і забезпечують доступ юридичних та фізичних осіб до цих інформаційних ресурсів та інших інформаційних послуг через обчислювальну мережу, а електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис.

Разом з цим, положення пунктів 11, 31 частини 1 статті 1 Закону № 2155-VIII електронна послуга - будь-яка послуга, що надається через інформаційно-телекомунікаційну систему, а перевірка - процес засвідчення справжності і підтвердження того, що електронний підпис чи печатка є дійсними.

Згідно із частиною 1 статті 11 Закону № 2155-VIII суб`єктами відносин у сфері електронних довірчих послуг є: користувачі електронних довірчих послуг; надавачі електронних довірчих послуг; органи з оцінки відповідності; засвідчувальний центр; центральний засвідчувальний орган; контролюючий орган.

Положеннями статті 2 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» від 22.05.2003 року № 851-IV (далі - Закон № 851-IV) визначено, що сфера його дії поширюється на відносини, що виникають у процесі створення, відправлення, передавання, одержання, зберігання, оброблення, використання та знищення електронних документів.

Згідно із частиною 1 статті 5 Закону № 851-IV електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Відповідно до статті 6 Закону № 851-IV для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис.

Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Відносини, пов`язані з використанням удосконалених та кваліфікованих електронних підписів, регулюються Законом України «Про електронні довірчі послуги».

Використання інших видів електронних підписів в електронному документообігу здійснюється суб`єктами електронного документообігу на договірних засадах.

Між тим, статтею 12 Закону № 851-IV встановлено, що перевірка цілісності електронного документа проводиться шляхом перевірки електронного цифрового підпису.

Таким чином, з урахуванням наведеного суд погоджується із висновком відповідача, що достовірність електронного цифрового підпису банківської гарантії №G0320/4284 від 20.03.2020, наданої позивачем у складі тендерної пропозиції не підтверджено.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що ТОВ «М-ЛИТ» не надано забезпечення тендерної пропозиції у вигляді належно оформленої банківської гарантії, а відтак, враховуючи положення частини 1 статті 30 Закону № 922-VIII тендерна пропозиція позивача безумовно мала бути відхилена замовником.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

При цьому, суд звертає увагу, що позивачем не надано до суду жодних належних та достатніх доказів на спростування наведеного висновку Антимонопольного комітету України.

Також суд вважає необхідним зазначити, що оскаржуване рішення Колегії виконано АТ «Українська залізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва», рішення про визначення ТОВ «М-ЛИТ» переможцем процедури закупівлі скасовано. Окрім іншого відповідно до протоколу розгляду тендерних пропозицій від 07.07.2020 №3499/342/-20-Т відхилено усі тендерні пропозиції учасників , у зв`язку з чим на підставі абз.6 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» відповідну gроцедуру закупівлі відмінено.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, доведена правомірність та обґрунтованість прийняття оскаржуваного рішення.

Натомість, позивачем не доведено суду достовірності своїх доводів, які покладені в основу позову, у зв`язку з чим суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог.

За таких обставин, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, що відповідач при вчиненні оскаржуваних дій дотримався приписів чинного законодавства та частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а відтак підстави для задоволення адміністративного позову відсутні.

Враховуючи положення статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, відшкодування судового збору позивачу не підлягає.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 9, 72-77, 90, 139, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «М-ЛИТ» (53221, Дніпропетровська область, м. Нікополь, вул. Електрометалургів, 300, ) відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст.293, 295-297 КАС України.

Суддя В.П. Шулежко