Справа № 289/1632/22
Суддя: Мельник О. В.
Дата ухвалення: 2022-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Номер провадження 2-а/289/18/22
Справа №289/1632/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.11.2022 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області у складі: головуючого судді Мельника О.В.., за участю секретаря судового засідання Галькевич Ю.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 (місце реєстрації/місце проживання: АДРЕСА_1 ), до Головного управління Національної поліції у Житомирській області (10008, Житомирська область, місто Житомир, вул. Старий бульвар , будинок 5/37), відділення поліції №3 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області (місце реєстрації/місце проживання: АДРЕСА_2 ) та поліцейського СРПП ВП №3 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області Хилі Є.О. про скасування постанови по справі про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із вказаним адміністративним позовом про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення серії ГАБІ № 662503 від 31.07.2022. В обґрунтування позову зазначила наступне.

31.07.2022 року поліцейським СРПП Відділення поліції № 3 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області Хилею Є.О. було винесено оскаржувану постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ст. 183 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 3400 грн.

З вказаним порушенням позивач не погоджується, притягнення до адміністративної відповідальності вважає безпідставним та необґрунтованим, а дії відповідача суперечать чинному законодавству, оскільки постанова у справі є незаконною, не відображає дійсних обставин справи, оскільки виклик працівників поліції був здійснений у зв`язку із вчиненням щодо неї колишнім чоловіком протиправних дій, копія постанови вручена не була.

Просить поновити строк на оскарження, оскільки копію постанови отримала лише 08.09.2022 року.

Відповідач направив на адресу суду відзив відповідно до якого, просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на те, що постанова винесена в межах та у відповідності до вимог чинного законодавства.

До відзиву відповідач долучив докази, які на його думку доводять вину позивача у вчиненні правопорушення.

При вирішення питання про можливість поновлення строку на оскарження, судом розглянуто відповідну заяву позивача та визнано її обґрунтованою, оскільки визначений законодавством строк було пропущено у зв`язку з тим, що про наявність оскаржуваної постанови позивач дізнався лише 08.09.2022 року. Вказані доводи позивача відповідачем не спростовані, так як оскаржувана постанова містить недостовірні відомості про те, що копія була направлена рекомендованим листом № 5754 від 02.08.2022 року. На вимогу суду відповідачем не надано доказів надсилання копії оскаржуваної постанови рекомендованим листом № 5754 від 02.08.2022 року та її вручення позивачу. Натомість у відзиві зазначено, що копія постанови направлена не рекомендованим листом, без будь яких доказів на підтвердження вказаного доводу, що суперечить п.15 розділу IV Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом МВС від 06.11.2015 № 1376. Вказані обставини зумовлюють необхідність поновлення позивачу відповідного процесуального строку.

Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного висновку.

Положеннями ч.2 ст.19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі по тексту - КУпАП), адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Тобто, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, зокрема, поліцейського, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчення якого передбачена чинним законодавством.

Згідно зі ст. 222 КУпАП, органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема, про завідомо неправдивий виклик пожежно-рятувального підрозділу (частини), поліції, бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги або інших аварійно-рятувальних формувань, відповідальність за яке передбачена ст.. 183 КУпАП.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію".

За загальним правилом, відповідно до ст. 254 КУпАП, фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення протоколу про його вчинення уповноваженою на те посадовою особою. Відповідно до ч. 3 ст. 254 КУпАП, протокол не складається у випадках, передбачених ст. 258 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 258 КУпАП, протокол не складається у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції.

Як встановлено статтею 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Пунктом 7 розділу ІV Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом МВС від 06.11.2015 № 1376 встановлено, що уповноважена посадова особа, яка розглядає справу про адміністративне правопорушення, відповідно до статті 280 КУпАП зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правомірного вирішення справи.

Згідно пункту 10 Інструкції № 1376 при винесенні постанови по справі про адміністративне правопорушення у ній зазначаються, зокрема:

у графі «посада, найменування органу поліції, звання, прізвище, ім`я та по батькові особи, яка винесла постанову» - прізвище, ім`я, по батькові посадової особи органу поліції, яка винесла постанову, та орган поліції (повністю, без скорочень);

у графі «установив» - число, місяць, рік, час та місце вчинення адміністративного правопорушення, а також обставини і суть правопорушення, установлені при розгляді матеріалів адміністративної справи;

у графі «ураховуючи, що гр-нин(ка)» - прізвище та ініціали правопорушника;

у графі «постановив» - уповноважена посадова особа органу поліції з урахуванням та зазначенням обставин, що пом`якшують (стаття 34 КУпАП) чи обтяжують (стаття 35 КУпАП) відповідальність за адміністративне правопорушення, зазначає прийняте у справі рішення.

Згідно зі ст. 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення, постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Крім того, відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, чи засобами фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві єбудь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно положень ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З матеріалів справи слідує, що ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.183 КУпАП із застосуванням стягнення у виді штрафу в розмірі 3400,00 грн.

Як вбачається із змісту оскаржуваної постанови, поліцейським встановлено, що: « ОСОБА_1 31.07.2022 року близько 18 години в АДРЕСА_3 , здійснила завідомо неправдивий виклик спецслужб та повідомила про те, чого насправді не було, тобто про отримання тілесних ушкоджень».

Відповідно до ст. 183 Кодексу України про адміністративні правопорушення, завідомо неправдивий виклик пожежно-рятувального підрозділу (частини), поліції, бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги або інших аварійно-рятувальних формувань - тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таким чином, адміністративна відповідальність за завідомо неправдивий виклик «спецслужб» статтею 183 КУпАП не передбачена, оскільки спецслужби це загальна неофіційна назва для державних органів та установ, покликаних здійснювати оперативно-розшукову діяльність, розвідку та контррозвідку, спеціальні операції і диверсії в інтересах держави та національних інтересів.

При винесенні оскаржуваної постанови не встановлено та вона не містить відомостей про те, які саме спецслужби були викликані ОСОБА_1 близько 18 години 31.07.2022 року.

До відзиву відповідачем долучено копію рапорту про повідомлення від ОСОБА_1 до органів поліції про побиття її колишнім чоловіком. Вказане повідомлення отримано службою 102 - 31.07.2022 о 20.29.35 пульт № 96.

За фактом побиття 31.07.2022 близько 20 години, повідомленим ОСОБА_1 розпочато досудове розслідування за ч.1 ст. 125 КК України, що підтверджується витягом з ЄРДР № 0000050 від 02.08.2022 року, що свідчить про відсутність факту завідомо неправдивого виклику працівників поліції.

Відомостей про будь-який інший виклик 31.07.2022, зокрема і близько 18 години, ОСОБА_1 пожежно-рятувального підрозділу, поліції, бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги або інших аварійно-рятувальних формувань матеріали справи не містять.

Таким чином, при винесенні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності відповідач не виконав вимог закону, а саме ст.ст. 14-1, 34, 35, 251, 256, 283 КпАП України, у зв`язку з чим постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності є такою, що не відповідає закону, порушує права позивача і підлягає скасуванню.

Оскільки доказів вини позивача у правопорушенні відповідачем не надано, суд вважає, що відсутні в діях позивача склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.183 КУпАП, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню через недоведеність такого порушення.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп / 2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпція, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

За подання позовної заяви позивачем не сплачувався судовий збір, оскільки має пільги відповідно до п.9 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст.ст. 122, 251, 268, 283, 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст.ст. 2, 8, 9, 72-77, 78, 205, 241-246, 250, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Поновити позивачу строк звернення до адміністративного суду із позовом про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Житомирській області, відділення поліції №3 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області та поліцейського СРПП ВП №3 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області Хилі Є.О. про скасування постанови по справі про накладення адміністративного стягнення - задовольнити.

Скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, від 31.07.2022 серії ГАБІ № 662503 винесену поліцейським СРПП Відділення поліції № 3 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області Хилею Є.О., про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 183 КУпАП у виді штрафу в розмірі 3400,00 грн.

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст.183 КУпАП - закрити.

Рішення може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги на судове рішення протягом десяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили судовим рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя О. В. Мельник