Справа № 160/12996/22
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Лозицької І.О.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «Пром-Партнер» до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулося Приватне підприємство «Пром-Партнер» з позовом до Державної податкової служби України,Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, в якому позивач просить суд:
- визнати протиправними та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних:
- № 33333198/38422468 від 05.11.2021р. про відмову в реєстрації податкової накладної № 3 від 18.10.2021р., складеної Приватним підприємством «Пром-Партнер»;
- № 3348717/38422468 від 09.11.2021р. про відмову в реєстрації податкової накладної № 4 від 18.10.2021р., складеної Приватним підприємством «Пром-Партнер»;
- № 3543599/38422468 від 17.12.2021р. про відмову в реєстрації податкової накладної № 5 від 18.10.2021р., складеної Приватним підприємством «Пром-Партнер»;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складені Приватним підприємством «Пром-Партнер» податкові накладні № 3 від 18.10.2021р., № 4 від 18.10.2021р., № 5 від 18.10.2021р. - датою їх фактичного отримання Державною податковою службою України.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідно до положень Податкового кодексу України, Приватним підприємством «Пром-Партнер» було складено податкові накладні: № 3 від 18.10.2021 року на ім`я ТОВ «ІНТЕРПАЙП НІКО ТЬЮБ» за першою подією підписання акту виконаних робіт (надання послуг); № 4 від 18.10.2021 року на ім`я ТОВ «ІНТЕРПАЙП НІКО ТЬЮБ» за першою подією підписання акту виконаних робіт (надання послуг) та № 5 від 18.10.2021 року на ім`я ТОВ «ІНТЕРПАЙП НІКО ТЬЮБ» за першою подією підписання акту виконаних робіт (надання послуг).
Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України податкові накладні були направлені позивачем для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Проте, згідно з інформації, яка зазначена у квитанціях, реєстрацію вказаних податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинено.
Як підставу для зупинення реєстрації зазначених податкових накладних зазначено, що платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Також, запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Позивач зазначає, на виконання даних вимог Приватним підприємством «Пром-Партнер» подано до контролюючого органу повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких було зупинено з документами в довільній формі.
На думку позивача, Приватним підприємством «Пром-Партнер» було подано документи, які передбачені Податковим кодексом України й Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165 «Про затвердження порядку з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» та які беззаперечно підтверджують реальність здійснення операції по зупиненим податковим накладним.
Однак, рішеннями комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № 33333198/38422468 від 05.11.2021 року, № 3348717/38422468 від 09.11.2021 року та № 3543599/38422468 відмовлено в реєстрації податкових накладних № 3 від 18.10.2021 року, № 4 від 18.10.2021 року та № 5 від 18.10.2021 року.
Позивач вказує, що всі первинні документи, які оформлено в рамках вище зазначених господарських операцій, не мають дефекту форми, змісту або походження котрі в силу статей 198, 201 Податкового кодексу України, ч. 2 ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність», п. 2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 року №88 спричиняють втрату первинними документами юридичної сили і доказовості.
На думку позивача, контролюючий орган повинен при зупиненні реєстрації податкової накладної не лише запропонувати надати документи, а й навести їх конкретний перелік, оскільки в п 5 Порядку №520 наведений приблизний та не вичерпний («може включати») перелік документів необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в реєстрі, реєстрацію яких зупинено.
Позивач впевнений, що факт зупинення реєстрації податкових накладних в ЄРПН не стосується ані факту здійснення платником податків господарських операцій, ані наявності дати виникнення саме першої події (постачання послуг або отримання коштів), що підтверджується первинними документами, на підставі яких складається податкова накладна/розрахунок коригування.
Зважаючи на наявність передбачених законодавством документів, які свідчать про проведення господарської операції між позивачем та контрагентами, та на те, що такі документи були надані контролюючому органу, відповідач не мав правових підстав для відмови позивачу в реєстрації податкових накладних.
Ухвалою суду від 30.08.2022 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачам строк для надання відзивів на позов та докази на його обґрунтування.
Заперечуючи проти позову, відповідачами надано до суду письмові відзиви на позовну заяву, які долучено до матеріалів справи.
В обґрунтування своєї позиції відповідач-2 зазначив, що для надання юридичної сили і доказовості первинні документи повинні бути складені відповідно до вимог чинного законодавства та не порушувати публічний порядок. Крім того, будь-які документи (у тому числі договори, накладні, рахунки тощо) мають силу первинних документів лише в разі фактичного здійснення господарської операції. Якщо ж фактичного здійснення господарської операції не було, відповідні документи не можуть вважатися первинними документами для цілей ведення податковою обліку навіть за наявності всіх формальних реквізитів таких документів, що передбачені чинним законодавством. З урахуванням викладеного, для підтвердження даних податкового обліку можуть братися до уваги лише ті первинні документи, які складені в разі фактичного здійснення господарської операції дії або події, що спричинили реальні зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства, тобто майновому стані платника податків. Щодо реальності відображених у бухгалтерському та податковому обліку операції слід зазначити, що встановлення мети та факту порушення встановленого порядку оподаткування, ухилення від оподаткування або створення умов для порушення чинного законодавства, відсутності наміру здійснити реальну господарську операцію та нездійснення із штучним складанням первинних документів може служити підставою для висновку про відсутність оподатковуваної операції та/або відсутність належних первинних документів, що не може мати наслідком внесення в податковий облік відомостей щодо здійснення таких операції, та, відповідно, отримання податкових переваг у вигляді податкового кредиту або витрат, зменшення фінансового результату. Також зазначено, що окремою підставою для відсутності у платника податків права на отримання зазначених податкових переваг, є відсутність необхідних первинних документів, що підтверджують здійснення операції, суттєві недоліки таких документів, або складання таких документів при фактичному нездійсненні операції, тобто відображення у первинних документах недостовірних даних.
Відповідач-1, в обґрунтування своєї позиції зазначив, що для ухвалення рішення про зобов`язання ДПС зареєструвати податкову накладну, суд повинен перевірити саме той факт, що податкова накладна яка була подана позивачем відповідає всім критеріям відповідно до пункту 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних №1246 і її можливо зареєструвати у ЄРПН. При цьому така перевірка здійснюється податковим органом автоматично, і судом не може бути проведена. Отже, суд у разі ухвалення рішення про зобов`язання податковий орган зареєструвати податкову накладну, фактично візьме на себе повноваження суб`єкта владних повноважень (відповідача у справі), до компетенції якого, у даному випадку, віднесено розгляд пояснень та документів, здійснення автоматичної перевірки податкових накладних та/або розрахунку коригування в ЄРПН. Реєстрація податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН є дискреційними повноваженнями та виключною компетенцією уповноваженого органу.
Відповідач-1 просить відмовити в задоволенні позовних вимог.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи й вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, видами діяльності позивача є: 33.12 Ремонт і технічне обслуговування машин і устатковання промислового призначення; 42.99 Будівництво інших споруд, н.в.і.у.; 43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у.; 71.12 Діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах; 74.90 Інша професійна, наукова та технічна діяльність, н.в.і.у.; 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель.
З матеріалів справи вбачається, що між Товариством з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРПАЙП НІКО ТЬЮБ» (замовник) та Приватним підприємством «Пром-Партнер» (Підрядник) було укладено договір підряду №20210091 від 28.01.2021 року, відповідно до п. 1.1 якого підрядник зобов`язується виконати роботу за завданням замовника, а замовник зобов`язується прийняти та сплати роботи, виконані в межах та на умовах даного договору.
Робота, що виконується підрядником, та календарний план зазначені у додатку №1, який є невід`ємною частиною договору (п. 1.2 договору №20210091 від 28.01.2021 року).
Відповідно до п. 4.1 договору, договірна ціна цього договору складається з витрат підрядника, вартості робіт та визначається на підставі договірних цін №22; 23; 24; 25; 26; 27; 28; 29 до локальних кошторисів №2-1-1, які є невід`ємною частиною договору (додаток №2) і складають 4 439 999,04 грн., в тому числі ПДВ.
Замовник здійснює оплати після підписання кожного акту виконаних робіт уповноважених представниками сторін і виставлення підрядником відповідних рахунків протягом 35 календарних днів (п. 5.1 договору).
Додатком №1 до договору № 20210091 від 27.01.2021 визначено перелік робіт, а саме: перепланування приміщення бані 2 поверху АКБ-2 ТПЦ-2. Договірні ціни № 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29 до локальних кошторисів №2-1-1.
16.06.2021 року між сторонами було укладено додаткову угоду №20210091-Д/3 договору №20210091 від 28.01.2021 року, якою сторони домовились внести зміни до п. 4.1 договору та викласти його в наступній редакції: «4.1 Договірна ціна цього договору складається з витрат підрядника, вартості робіт та визначається на підставі договірних цін №22; 23; 24; 25; 26; 27; 28; 29; 76; 20 до локальних кошторисів №2-1-1, які є невід`ємною частиною договору (додаток №2) і складають 4 501 487,37 грн., в тому числі ПДВ.
Крім того, сторони домовились внести зміни в п. 4.3 договору та викласти його в такій редакції: «4.3 Оплата за роботу та матеріали підрядника проводиться відповідно виконаним роботам і витраченим матеріалам визначеною кошторисною документацією і договірними цінами в межах 4 501 487, 37 грн, в т.ч. ПДВ 20 % - 750 247,89 грн.».
Цією ж додатковою угодою було внесено зміни в Додаток 1 до договору № 20210091 від 28.01.2021 року та визначено перелік робіт, а саме: 1) перепланування приміщення бані 2 поверху АБК-2, ТПЦ-2, договірні ціни № 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29 до локальних кошторисів № 2-1-1; 2) додаткові роботи, перепланування приміщень бані 2 поверху АБК-2, ТПЦ-2, договірна ціна № 76 до локальних кошторисів № 2-1-1; 3) додаткові роботи, перепланування приміщень бані 2 поверху АБК-2, ТПЦ-2, договірна ціна № 20 до локальних кошторисів № 2-1-1.
Судом встановлено, що між сторонами договору №20210091 від 28.01.2021 року підписано акт приймання виконаних робіт №1/11.
Крім того, позивачем на ім`я ТОВ «ІНТЕРПАЙП НІКО ТЬЮБ» був складений рахунок №4 від 18.10.2021 року за перепланування приміщення гардеробу 2 поверху та вентиляції. Трубопровід підігріву (додаткові роботи) відповідно до Акту №1/11, у кількості 1, у розмірі 241 138,24 грн., у тому числі ПДВ 40 189,71 грн.
Відповідно до приписів п. 201. 10. ст. 201 Податкового кодексу України було складено податкову накладну № 3 від 18.10.2021 року на загальну суму робіт 241 138,24 грн., у тому числі ПДВ 40 189,71 грн., та направлено податкову накладну для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних через електронний кабінет платникам податків.
В подальшому, рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 05.11.2021 року за №33333198/38422468 було відмовлено у реєстрації податкової накладної №3 від 18.10.2021 року в Єдиному реєстрі податкової накладної у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі розрахунків-фактури/інвойсі, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано підкреслені). В графі: «додаткова інформація», зазначено: без підтвердження обґрунтованості оформлення ПН даними бухгалтерського обліку. Відсутня інформація щодо трудових ресурсів, придбання матеріалів, зберігання. Відсутня оборотно-сальдова відомість по рахунку 361, тощо.
Судом встановлено, що позивач звернуся зі скаргою до Державної податкової служби України, в якій просив рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 05.11.2021 року №3333198/38422468 про відмову у реєстрації податкової накладної №3 від 18.10.2021 року скасувати, а податкову накладну зареєструвати.
До скарги позивач надав документи у кількості 14 шт. щодо здійснення ним господарської операції, на яку виписувалася податкова накладна.
Рішенням комісії центрального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 25.01.2022 року №4183/38422468/2 відмовлено у задоволенні скарги з підстав ненадання платником податку копій розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків.

Судом також встановлено, що між Приватним підприємством «Пром-Партнер» (Підрядник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРПАЙП НІКО ТЬЮБ» (Замовник) було укладено договір підряду №21/2291 від 31.08.2021 року, відповідно до п. 1.1 якого підрядник приймає на себе виконання робіт з капітального ремонту будівлі трубопрокатного цеху №4 ремонт складу заготовок, у об`ємі згідно з кошторисної документації (Додаток №1 до Договору), а замовник зобов`язується прийняти і сплатити виконані роботи відповідно до узгодженої договірної ціни (Додаток №1 до Договору), які є невід`ємною частиною договору.

Сума договору складає 259 983,70 грн., окрім того ПДВ 51996,74 грн. Всього сума договору складає 311 980,44 грн.(з них: вартість матеріалів 55 957,28 грн. з ПДВ) (п. 2.1 договору).

Розрахунки за договором проводяться замовником шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок підрядника протягом 35 календарних днів з дати підписання сторонами акту здачі-приймання виконаних робіт по формі КБ-2в, за наявності рахунку та зареєстрованої електронної податкової накладної (п. 4.1 договору).

Термін виконання робіт складає 60 календарних днів з дати підписання договору (п. 3.1 договору).

З матеріалів справи вбачається, що між сторонами договору підписано довідку про вартість виконаних будівельних робіт №2/10 за жовтень 2021 року на загальну суму 311 980,44 грн., в тому числі ПДВ 51 996,74 грн.

Позивачем на ім`я ТОВ «ІНТЕРПАЙП НІКО ТЬЮБ» був складений рахунок № 3 від 18.10.2021 року за капітальний ремонт будівлі трубопрокатного цеху № 4 ремонт складу заготовок, акт №2/10, у кількості 1, на загальну суму 311 980,44 грн., у тому числі ПДВ 51 996,74 грн.

Відповідно до приписів п. 201. 10. ст. 201 Податкового кодексу України позивачем було складено податкову накладну №4 від 18.10.2021 року на загальну суму робіт 311 980,44 грн., у тому числі ПДВ 51 996,74 грн., та направлено податкову накладну для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних через електронний кабінет платника податків.

Згідно отриманої квитанції № від 05.11.2021 року податкову накладну прийнято, але її реєстрацію зупинено: «Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК від 18.10.2021 року №4 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних». «Додатково повідомлено: показник «D» = .1.8043%, «P» = 813999,79».

В подальшому, рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 09.11.2021 року за №3348717/38422468 було відмовлено у реєстрації податкової накладної №4 від 18.10.2021 року в Єдиному реєстрі податкової накладної у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберигання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі розрахунків-фактури/інвойсі, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано підкреслені); розрахункових документів та/або банківських виписок. В графі: «додаткова інформація», зазначено: відсутність документів щодо трудових ресурсів для виконання робіт, документи на придбання матеріалів, банківських виписок, відсутні 36,63 рахунки.

Судом встановлено, що позивач звернувся зі скаргою до Державної податкової служби України, в якій просив рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 09.11.2021 року №3348717/38422468 про відмову у реєстрації податкової накладної №4 від 18.10.2021 року скасувати, а податкову накладну зареєструвати.

У скарзі позивач надав документи у кількості 14 шт. щодо здійснення ним господарської операції, на яку виписувалася податкова накладна.

Рішенням комісії центрального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 25.01.2022 року №4185/38422468/2 відмовлено у задоволенні скарги з підстав ненадання платником податку копій розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків.

Також, судом встановлено, що між позивачем, як підрядником та Товариством з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРПАЙП НІКО ТЬЮБ» (замовник) було укладено договір підряду №21/2517 від 01.09.2021 року, відповідно до п. 1.1 якого підрядник приймає на себе виконання робіт з демонтажу існуючого обладнання та будівельно-монтажних робіт по підготовці фундаментів і південною енергоносіїв до автоматичної лінії для гідравлічних випробувань та шаблонування труб з зовнішнім діаметром від 140 до 340 мм виробництва компанії SMS (Італія) в осях 34-40 в ТПЦ-4 ТОВ «ІНТЕРПАЙП НІКО ТЬЮБ» у об`ємі згідно розробленої замовником проектно-конструкторської документації, що зазначена в додатку №1 до договору, та кошторисної документації (додатки №2/1, №2/2, №2/3, №2/4, до договору), а замовник зобов`язується прийняти і сплатити виконані роботи відповідно до узгоджених договірних цін (додатки №2/1, №2/2, №2/3, №2/4, які є невід`ємною частиною договору) по закритих актах здачі-приймання виконаних робіт по формі КБ-2в.

Сума договору складає 28 050 000,00 грн., окрім того ПДВ 5 610 000,00 грн. Всього сума договору складає 33 640 000,00 грн. (із них: вартість матеріалів 14 982 843,83 грн. з ПДВ), в тому числі:

- вартість демонтажних робіт в осях 34-38 (основна частина) згідно додатку №2/1 складає 7 262 030,30 грн (із них: вартість матеріалів 22 439,89 грн. з ПДВ), в тому числі ПДВ 1 210 338,38 грн.;

- вартість демонтажних робіт в осях 38-40 (вихідна сторона) згідно з додатку №2/2 складає 2 496 841,52 грн. (із них: вартість матеріалів 37 688,59 грн. з ПДВ), в тому числі ПДВ 416 140,25 грн.;

- вартість будівельно-монтажних робіт в осях 34-38 (основна сторона) згідно додатку №2/3 складає 18 200 103,55 грн. (із них: вартість матеріалів 11 775 221,44 грн., з ПДВ), в тому числі ПДВ 3 033 350,59 грн.;

- вартість будівельно-монтажних робіт в осях 38-40 (вихідна сторона) згідно з додатку №2/4 складає 5 701 024,61 грн. (із них: вартість матеріалів 3 147 493,91 грн. з ПДВ), в тому числі ПДВ 950 170,77 грн. (пункт 2.1 договору).

Загальний термін виконання робіт згідно графіку виконання робіт (додаток № 2 до договору) складає: до 20 січня 2022 року усі роботи у осях 34-38 (основна частина), під завершенням робіт мається на увазі, що в цей день буде виконано останні роботи із заливки основного масиву бетону; до 01 березня 2022 року усі роботи у осях 38-40 (вихідна сторона), під завершенням робіт мається на увазі, що в цей день буде виконано останні роботи з пусконалагодження усіх механізмів цієї ділянки (п. 3.1 договору).

Відповідно до пункту 4.1 договору визначено, що розрахунки за договором поводяться замовником шляхом переведення грошових коштів на розрахунковий рахунок підрядника в наступному порядку:

4.1.1 оплата за демонтажні роботи:

- попередня оплата по рахунку підрядника у розмір 30% від вартості демонтажних робіт після підписання договору;

- після закриття у повному обсязі суми попередньої оплати за демонтажні роботи підписаними сторонами по договору актами здачі-приймання виконаних демонтажних робіт по формі КБ-2в, в подальшому замовник виконує розрахунок протягом 35 календарних днів з дати підписання сторонами договору кожного послідуючого акту здачі-приймання виконаних робіт по формі КБ-2в, за наявності рахунку та зареєстрованої електронної податкової накладної.

4.1.2 оплата за будівельно-монтажні роботи:

- попередня оплата по рахунку підрядника у розмірі 30% від вартості будівельно-монтажних робіт після направлення замовником офіційного листа відповідно до п. 3.2 договору;

- після закриття у повному обсязі суми попередньої оплати демонтажні та будівельно-монтажні роботи сторонами по договору актами здачі-приймання виконаних будівельно-монтажних робіт по формі КБ-2в, в подальшому замовник виконує розрахунок протягом 35 календарних днів з дати підписання сторонами по договору кожного послідуючого акту задачі-приймання виконаних будівельно-монтажних робіт по формі КБ-2в, за наявності розрахунку та зареєстрованої електронної податкової накладної.

З матеріалів справи вбачається, що між сторонами договору підписано довідку про вартість виконаних будівельних робіт №3/10 за жовтень 2021 року на загальну суму 3 474 510,35 грн.

Окрім цього, позивачем на ім`я ТОВ «ІНТЕРПАЙП НІКО ТЬЮБ» був складений рахунок №4 від 18.10.2021 року за демонтажні роботи в осях 34-38 основна частина. Згідно договору №21/2517 від 01.09.2021 року, а також між сторонами складено Акт приймання виконаних будівельних робіт № 3/10.

Відповідно до приписів п. 201. 10. ст. 201 Податкового кодексу України позивачем було складено податкову накладну № 5 від 18.10.2021 року на загальну суму робіт 3 474 510,35 грн., у тому числі ПДВ 579 085,06 грн., та направлено податкову накладну для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних через електронний кабінет платникам податків.

Згідно отриманої квитанції № від 15.11.2021 року податкову накладну прийнято, але її реєстрацію зупинено: «Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК від 18.10.2021 року №5 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних». «Додатково повідомлено: показник «D» = .1.8043%, «P» = 813999,79».

Надалі, рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 17.12.2021 року за №3543599/38422468 було відмовлено у реєстрації податкової накладної №5 від 18.10.2021 року в Єдиному реєстрі податкової накладної у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі розрахунків-фактури/інвойсі, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано підкреслені). В графі: «додаткова інформація», зазначено: відсутні документи щодо придбання товару (договори, видаткові накладні).

Судом встановлено, що позивач звернуся зі скаргою до Державної податкової служби України, в якій просив рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 17.12.2021 року №3543599/38422468 про відмову у реєстрації податкової накладної №5 від 18.10.2021 року скасувати, а податкову накладну зареєструвати.

До скарги позивач надав документи у кількості 22 шт. щодо здійснення ним господарської операції, на яку виписувалася податкова накладна.

Рішенням комісії центрального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 25.01.2022 року №1999/38422468/2 відмовлено у задоволенні скарги з підстав ненадання платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні документи), у тому числі розрахунки-фактури/інвойси.

Не погоджуючись з оскаржуваним рішенням, вважаючи його протиправним та таким, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду з цією позовною заявою.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з п. 187.1 ст. 187 Податкового кодексу України (далі - ПК України) датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відповідно до пункту 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010 року (далі - Порядок №1246) після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 ПК України; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 ПК України (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Аналогічні приписи наведені у пункті 201.16 статті 201 ПК України, згідно з якими реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінету Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначено Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165, який набрав чинності з 01.02.2020 року (далі - Порядок № 1165).

Відповідно до пунктів 4, 5 Порядку №1165 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної / розрахунку коригування визначено, що податкова накладна / розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно з пунктами 6, 7, 10, 11 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної / розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).

Як вже було встановлено судом, реєстрацію податкових накладних позивача зупинено з тих підстав, що платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Наказом Міністерства фінансів України № 520 від 12 грудня 2019 року затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №520), яким визначено механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.2. Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Відповідно до п.2. Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Пунктом 3 Порядку №520 визначено, що комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

Згідно п.4 Порядку №520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до п.5 Порядку №520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно п.6 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Пунктом 7 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до п.п. 9-13 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі набирає чинності в день прийняття відповідного рішення.

Рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Суд зазначає, що у квитанціях про зупинення реєстрації спірних податкових накладних, відповідачем-2 не вказано конкретний перелік документів, який платник податків має надати для обґрунтованого рішення щодо реєстрації податкових накладних в ЄРПН.

В оскаржуваному рішенні контролюючим органом не обґрунтовано чому документи платника не є достатніми для прийняття комісією ДПС рішення про реєстрацію податкових накладних, які документи платник податків має надати для обґрунтованого рішення щодо реєстрації податкових накладних.

Оскільки рішення суб`єкта владних повноважень не містять чіткої підстави його прийняття, це свідчить про його необґрунтованість.

Суд також зазначає, що одним із способів здійснення податкового контролю є ведення обліку платників податків та інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів, яке є комплексом заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій (статті 62, 71 ПК України).

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Ризик, відповідно до підпункту 14.1.221 пункту 14.1 статті 14 ПК України - це ймовірність недекларування (неповного декларування) платником податків податкових зобов`язань, невиконання платником податків іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи.

Процедура зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування впроваджена з метою виконання функції податкового контролю, який здійснюється за діяльністю платників податку в цілому, та з метою перевірки додержання податкового законодавства при реєстрації в ЄРПН певно визначеної податкової накладної / розрахунку коригування.

При цьому, згідно із пунктом 2 Порядку № 1165 ризик порушення норм податкового законодавства - це ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником ПДВ виконання свого податкового обов`язку.

Відповідач-1, на виконання контрольних функцій, за наявності рішення про відповідність платника податків критеріям ризиковості, зупинивши реєстрацію податкової накладної, запропонував платнику податків надати документи, необхідні для прийняття рішень про реєстрацію податкових накладних у Реєстрі, без визначення переліку документів.

При цьому, перелік таких документів визначений пунктом 5 Порядку № 520.

Платником податків до повідомлення надані контролюючому органу первинні документи на підтвердження зазначеної у податковій накладній операції.

Суд зазначає, що в надісланій позивачу квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних не було зазначено вичерпного переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних в ЄРПН.

В даному випадку суд зазначає, що використання податковим органом загального пункту щодо різновидів оцінки за критеріями ризику є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути обізнаним у моделюванні поведінки та таким, що не повідомлений про необхідність надання документів за вичерпним і зрозумілим переліком.

При вирішенні справи суд також виходить із того, що спірне рішення Комісії є актом індивідуальної дії.

Правовий акт індивідуальної дії - це виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, який не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків лише чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому (яким) він адресований.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 02.04.2019 року у справі № 822/1878/18.

Натомість, оскаржуване рішення контролюючого органу не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості актів індивідуальної дії, та породжує їх неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Тобто, первинним об`єктом судового дослідження в даній справі є обставини, за яких відповідач вчинив дії про зупинення реєстрації податкових накладних. Підставою для таких дій мають бути: чіткі критерії оцінки ступеня ризиків відповідних господарських операцій; конкретний перелік документів, перелік яких встановлений податковим законодавством.

У пункті 70 рішення від 20 жовтня 2011 року «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини (далі також - ЄСПЛ) підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Крім того, ЄСПЛ звертає увагу на те, що на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови прийняття обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.

Про дотримання податковим органом вимог обґрунтованості під час прийняття відповідного акта індивідуальної дії свідчитиме належна мотивація його висновку, зокрема зі встановленням обставин, що мають значення для реєстрації податкової накладної, а також за умови посилання на докази, якими такі обставини обґрунтовані, із зазначенням причин їх прийняття чи відхилення.

І навпаки, не наведення мотивів прийнятих рішень «суб`єктивізує» акт державного органу і не дає змоги суду встановити дійсні підстави та причини, за яких цей орган дійшов саме таких висновків, надати їм правову оцінку, та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність прийнятого рішення.

Зазначений правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 10 квітня 2020 року у справі №819/330/18 (адміністративне провадження № К/9901/65222/18).

Головною рисою індивідуальних актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акту нормам чинного законодавства.

Вказана правова позиція висловлена у постанові Верховного суду від 06.03.2018 року у справі № 826/4475/16.

Таким чином, суд доходить висновку про доцільність визнання протиправними та скасування оскаржуваних рішень.

Щодо вимоги позивача зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних спірні податкові накладні, суд виходить з наступного.

За приписами підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Обов`язок з реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних у випадку визнання протиправним та скасування рішень про відмову реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань покладається саме на Державну податкову службу України, як центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

У відповідності з пунктів 2, 10 частини 2 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд в порядку адміністративного судочинства може визнати протиправним та скасувати індивідуальний акт чи окремі його положення, а також прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який несуперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права.

Судом враховано, що Податковим кодексом України визначено правові наслідки відсутності факту реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Така податкова накладна не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Виявлення розбіжностей даних податкової накладної та Єдиного реєстру податкових накладних, у свою чергу, є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.

Таким чином, відсутність реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних впливає на правовий стан платників податків. Покупець товарів позбавляється права на формування податкового кредиту за рахунок відповідних сум, а продавець може зазнати небажаних для нього наслідків у вигляді проведення його позапланової перевірки.

Суд зазначає, що законодавством не передбачений інший ефективний спосіб захисту порушеного права у спірних правовідносинах, відмінний від зобов`язання податкового органу зареєструвати податкову накладну в ЄРПН датою її фактичного направлення платником податків.

Таким чином, суд доходить висновку про необхідність зобов`язання ДПС України зареєструвати спірні податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідачами, як суб`єктами владних повноважень, не надано суду докази, які спростовували б доводи позивача, а відтак, не доведено правомірності рішення щодо відмови у реєстрації спірних податкових накладних, а тому заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

Щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду в розмірі 7443,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням №148 від 11.08.2022, яка містяться в матеріалах справи.

Отже, враховуючи задоволення позовних вимог, сплачений позивачем судовий збір за подачу позовної заяви до суду, підлягає стягненню з Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області та Державної податкової служби України за рахунок бюджетних асигнувань пропорційно по 3721,50 грн. з кожного.

Керуючись ст. ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Приватного підприємства «Пром-Партнер» до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних:

- № 33333198/38422468 від 05.11.2021р. про відмову в реєстрації податкової накладної № 3 від 18.10.2021р., складеної Приватним підприємством «Пром-Партнер»;

- № 3348717/38422468 від 09.11.2021р. про відмову в реєстрації податкової накладної № 4 від 18.10.2021р., складеної Приватним підприємством «Пром-Партнер»;

- № 3543599/38422468 від 17.12.2021р. про відмову в реєстрації податкової накладної № 5 від 18.10.2021р., складеної Приватним підприємством «Пром-Партнер».

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складені Приватним підприємством «Пром-Партнер» податкові накладні № 3 від 18.10.2021р., № 4 від 18.10.2021р., № 5 від 18.10.2021р. - датою їх фактичного отримання Державною податковою службою України.

Стягнути з Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, буд. 8, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Приватного підприємства «Пром-Партнер» (, адреса: 51922, Дніпропетровська область, м. Кам`янське, вул. Кіма, 47) судові витрати, що складаються із суми судового збору у розмірі 3721,50 грн. (три тисячі сімсот двадцять одна гривня 50 копійок).

Стягнути з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-А, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Приватного підприємства «Пром-Партнер» (, адреса: 51922, Дніпропетровська область, м. Кам`янське, вул. Кіма, 47) судові витрати, що складаються із суми судового збору у розмірі 3721,50 грн. (три тисячі сімсот двадцять одна гривня 50 копійок).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 07.11.2022 року.

Суддя І.О. Лозицька