Справа № 520/4945/22
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2022-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

03 листопада 2022 року справа № 520/4945/22

Харківський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Лариси Мар`єнко, розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін заяву представника позивача про поновлення строку звернення до суду та заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ №164 о/с від 22.03.2022 року Головного управління Національної поліції в Харківській області про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за п.6 частини 1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію";

- поновити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на посаді поліцейського відділення забезпечення роботи спеціальних майданчиків центру забезпечення ГУНП в Харківській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 23.03.2022 року по день постановлення рішення;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) додаткову винагороду в розмірі 30000 гривень щомісячно, як складову частину грошового забезпечення, згідно постанови КМУ від 28.02.2022 №168.

Ухвалою суду від 26.07.2022 року відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін у судове засідання.

Представником позивача - К.Аніщенко, до суду надано клопотання, в якому останній просив суд визнати поважними причин пропуску строку звернення до суду та поновити строк звернення до суду. Обґрунтовуючи заявлене клопотання, зазначає, що про існування наказу від 22.03.2022 №164 о/с про звільнення зі служби, позивач дізнався 15 червня 2022 року з листа за підписом начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області через мессенджер "WhatsApp", а з позовною заявою представник позивача звернулась до суду 21.06.2022 року, таким чином, на думку представника позивача, пропуск строку звернення до суду стався не з вини позивача, а через недотримання відповідачем своїх обов`язків визначених Дисциплінарних статутом Національної поліції України про належне ознайомлення поліцейського з наказом про звільнення.

Представник відповідача - С.Синюшко, через систему "Електронний суд" надіслав заяву, в якій просив залишити позовну заяву без розгляду, посилаючись на пропущення позивачем строку звернення до адміністративного суду з даним позовом.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, вивчивши доводи клопотання представника позивача та правову позицію представника відповідача, судом встановлено наступне.

Позивач - ОСОБА_1 , проходив службу в Головному управлінні Національної поліції в Харківській області.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 22.03.2022 року №164 о/с поліцейського відділення забезпечення роботи спеціальних майданчиків центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби за п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції).

Вирішуючи питання щодо наявності поважних причин строку звернення до суду та причин щодо його поновлення суд виходить з таких підстав та мотивів.

Відповідно до положень частини 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 вказаної вище статті).

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п?ятою статті 122 КАС України.

Предметом позову є правомірність прийняття відповідачем наказу про звільнення позивача з публічної служби та поновлення його на службі.

Позивач в позовній заяві просить поновити строк звернення до суду, зазначаючи, що від початку вторгнення Російської Федерації на територію України він перебував під постійними обстрілами за місцем свого постійного проживання в смт Пісочин та був готовий приступити до виконання службових обов`язків, проте в телефонному режимі керівництво відділу повідомило ОСОБА_1 , що про дату виходу на службу оповістить пізніше. Не дочекавшись виклику на службу, позивач 10.06.2022 звернувся до відповідача

з запитом стосовно надання інформації про дату виходу на роботу, про спірний наказ про звільнення дізнався 15.06.2022 з листа відповідача від 14.06.2022 №1569вс/119/01/12-2022, який надійшов повідомлення в мессенджері "WhatsApp".

Також, на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 30.06.2022 року, позивачем подано заяву від 04.07.2022 року (зареєстровано судом 11.07.2022 №01-26/26259/22) за своїм змістом аналогічної доводам, викладеним у позовній заяві.

За захистом свого порушеного права на проходження публічної служби позивач звернувся з даним позовом до суду 21.06.2022 року (вхідний №01-12/24267/22 від 28.06.2022), тобто поза межами місячного строку звернення до суду, встановленого частиною 5 ст.122 КАС України.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України №2102-IX введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, що вплинуло на можливість своєчасного звернення до суду з позовом.

Суд звертає увагу, що положеннями частини 4 статті 8 Закону "Про Національну поліцію" визначено, що під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

Статтею 24 Закону "Про Національну поліцію" установлено, що у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.

Також, частиною 1 статті 12 вказаного вище Закону передбачено, що поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського.

Крім того, наказом голови Національної поліції України від 08.04.2022 року №242 "Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану", відповідно до указів Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" та від і 4 березня 2022 року №133/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", наказано керівникам структурних підрозділів центрального органу управління поліції, головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м, Севастополі, областях та м. Києві, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції України, закладів та установ, що належать до сфери управління Національної поліції України організувати до завершення (скасування) на території України воєнного стану службову діяльність поліцейських, та державних службовців підпорядкованих органів посиленому варіанті згідно з правовими засадами діяльності Національної поліції України в умовах воєнного стан, установити для працівників шестиденний робочий тиждень та відмінити вихідний день - субота та святкові дні.

Враховуючи вищевикладене, всі поліцейські з 24.02.2022 року зобов`язані виконувати як свої безпосередні функціональні обов`язки, так і завдання, пов`язані із захистом територіальної цілісності України.

Отже, посилання позивача на введення на всій території України з 24.02.2022 року воєнного стану згідно Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України №2102-IX, як підставу для несвоєчасного звернення до суду з даним позовом, є безпідставними та не приймаються судом до уваги, оскільки, в силу вище означених нормативно-правових актів з 24.02.2022 року співробітники ГУНП в Харківській області виконували свої функціональні обов`язки на території міста Харкова, а позивач як співробітник ГУНП в Харківській області повинен був виконувати свої обов`язки поліцейського, а отже, з 22.03.2022 року міг і повинен був дізнатися про своє звільнення, про що судом зазначалося в ухвалі від 30.06.2022 року про залишення позовної заяви без руху з підстав пропуску позивачем строку звернення до суду з даним позовом.

Крім того, суд зазначає, що в листі від 14.06.2022 №1569вс/119/01/12-2022 Головне управління Національної поліції в Харківській області вказало, що 22.03.2022 працівниками центру забезпечення ГУ НП в Харківській області було здійснено телефонний дзвінок на номер телефону НОМЕР_2 , та повідомлено про звільнення зі служби в Національній поліції, також 21.04.2022 року на цей же номер телефону з використанням мессенджеру "WhatsApp" було направлено листа з повідомленням про звільнення зі служби в поліції та відповідний витяг з наказу.

Позивач в позовній заяві стверджує, що номер телефону НОМЕР_3 не є його номером для телефонного зв`язку, жодних повідомлень на цей номер він не отримував.

Поряд з тим, з письмових пояснень представника відповідача, наданих на виконання ухвали суду від 05.10.2022 року, встановлено, що листом від 17.10.2022 року №1193/119-50/01-2022 начальник Центру забезпечення ГУНП в Харківській області повідомив, що під час несення служби з колишнім поліцейським відділення забезпечення роти спеціальних майданчиків ЦЗ ГУНП в Харківській області ОСОБА_1 зв`язок здійснювався за номером мобільного телефону НОМЕР_2 .

В заяві ОСОБА_1 від 10.06.2022, поданій до канцелярії ГУНП в Харківській області (вх.№2732 від 17.06.2022) та підписаній ним особисто, позивач зазначив свій номер мобільного телефону НОМЕР_2 .

Таким чином, наданими представником відповідача доказами спростовуються доводи позивача стосовно не використання ним мобільного номеру телефону НОМЕР_2 .

Жодних інших обґрунтованих та змістовних пояснень щодо наявності об`єктивних причин, які завадили позивачу дізнатися про своє звільнення з органів поліції та звернутися до суду з даним позовом в межах строку, встановленого КАС України, ніж тих, що були викладені в клопотанні про поновлення строку звернення до суду, поданому разом з позовом, заява від 04.07.2022 року про усунення недоліків позову також не містить.

Отже, суд не приймає до уваги твердження позивача викладені в заяві про поновлення строку звернення до суду від 04.07.2022 року, як обґрунтовані та належні підстави пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Таким чином, звернувшись 21.06.2022 року (вхідний №01-12/24267/22 від 28.06.2022) до суду з позовом щодо оскарження наказу ГУ НП в Харківській області від №164 о/с від 22.03.2022 року Головного управління Національної поліції в Харківській області про звільнення зі служби в поліції поліцейського відділення забезпечення роботи спеціальних майданчиків центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 та решти позовних вимог, які є похідними, позивач пропустив місячний строк звернення до суду, встановлений ст. 122 КАС України, не навівши при цьому поважних та об`єктивних причин пропуску вказаного строку, що також не спростовано змістом заяви представника позивача від 04.07.2022 року на виконання ухвали суду від 30.06.2022 року.

Жодних інших належних та допустимих доказів чи пояснень щодо причин пропуску місячного строку звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом, ніж тих, що зазначені в клопотанні про поновлення строку звернення до суду, позивачем до суду не надано, відповідно судом не встановлено обставин та поважних причин, що свідчать про наявність об`єктивних перешкод для подання позову у встановлений законодавством строк та пропущення строку звернення до суду.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року №3477-ІV визначено, що суди при розгляді справ застосовують практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду за своєю суттю не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і шляхом встановлення строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання.

Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, заява N 28090/95, пункт 45).

Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Аналіз вищевказаних норм вказує, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій передбачених Кодексом адміністративного судочинства України.

Законодавче обмеження строку оскарження, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після спливу таких строків відносини вважаються стабільними.

Крім цього, згідно правової позиції Конституційного Суду України, наведеної у рішенні від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011, наявність законодавчо встановленого строку на звернення до суду не слід розглядати як обмеження права на судовий захист - законодавець в такий спосіб лише встановлює часові межі реалізації такого права.

Суд зазначає, що початок перебігу строку звернення до суду визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права. Тому, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Відповідно до частини 3 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з пункту 8 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Оскільки з даним позовом позивач звернувся до суду поза межами встановленого статтею 122 КАС України, зазначені позивачем (його уповноваженим представником) в клопотанні про поновлення строку звернення до суду, поданого разом з позовом, та в заяві від 04.07.2022 року, поданій на виконання ухвали суду від 30.06.2022 року підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду визнані неповажними та необґрунтованими, суд вважає за необхідне заяву представника відповідача задовольнити та залишити позовну заяву без розгляду.

Відповідно до ч.3 ст. 240 КАС України, про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена.

На підставі викладеного, керуючись положеннями ст.ст.122, 123, 240, 241, 243, 248, 256, 264, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду - відмовити.

Заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Лариса МАР`ЄНКО