Справа № 160/11061/22
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Бухтіярової М.М.
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, -
25.07.2022 ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - відповідач), в якій, з урахуванням уточненої позовної заяви від 12.08.2022, просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області полковника поліції Бухінника С. від 24.12.2021 року №2175к «Про притягнення окремих поліцейських Криворізького РУП ГУ НП до дисциплінарної відповідальності» в частині застосування до начальника відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУ НП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді суворої догани.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що24.12.2021 відповідно до наказу №2175к до начальника відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУ НП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у виді суворої догани. Відповідно до вказаного наказу його притягнуто до відповідальності за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п.1, п.2 ч.1 ст.18 ЗУ «Про Національну поліцію», пп.7 п.1 ст.3 ЗУ про Дисциплінарний статут Національної поліції України, що виразилось у відсутності контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни та в подальшому призвело до виявлених недоліків працівниками УПД. Позивач вважає, що оскаржуваний наказ є безпідставним та протиправним, винесеними із грубим порушенням законодавства та без наявності законних підстав для застосування до нього суворої догани. На переконання позивача, в його діях відсутній склад дисциплінарного правопорушення, тоді як відповідачем порушено процедуру притягнення до дисциплінарної відповідальності. Зокрема, членами дисциплінарної комісії залишено поза увагою той факт, що у період з 11.10.2021по 25.10.2021 ОСОБА_1 тимчасово виконував обов`язки начальника сектору публічного порядку відділу превенції Криворізького РУП ГУ НП в Дніпропетровській області, а не обов`язки начальника відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУНП, як вказано в наказі та у висновку, відтак на час здійснення мобільними групами УПД ГУНП перевірки організації діяльності та негласного моніторингу нарядів поліції Криворізького РУП він фактично не виконував посадових обов`язків начальника відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУНП, тому не мав можливості та повноважень здійснювати у вказаний період контролю за підлеглими. Крім того, під час службового розслідування позивач не надавав своїх пояснень щодо подій, що знайшли відображення у висновку від 13.12.2021. Лист з вимогою прибути для надання пояснень було направлено на адресу місця проживання лише 16.12.2021, тобто після складання висновку від 13.12.2021. Позивач зазначає, що не відмовлявся від надання пояснень. Акт про відмову від надання пояснень не складався. Більш того, на дату проведення службового розслідування, складання висновку та винесення оскаржуваного наказу позивач перебував на лікарняному. Крім цього, у ході проведення дисциплінарної перевірки не доведено доцільність застосування до саме такого виду дисциплінарного стягнення як сувора догана, якому передує такий вид стягнення як догана. З огляду на викладені обставини, позивач вважає, що службове розслідування проведено неповно та необ`єктивно, без з`ясування всіх обставин можливого вчинення позивачем дисциплінарного проступку, без встановлення всіх дійсних причин і умов його вчинення, не враховано характер проступку, обставин, за яких він був вчинений, особу порушника, його ставлення до служби, а також те, що на момент перевірки на нього були покладені інші обов`язки, що у сукупності свідчить про протиправність оскаржуваного наказу.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.08.2022 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачеві строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову.
12.08.2022 на адресу суду засобами поштового зв`язку від позивача надійшла заява на виконання вимог ухвали суду від 01.08.2022, до якої долучено квитанцію №8228-8117-5246-5506 від 11.08.2022 на суму 992,40 грн., копії паспорта, свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, позовну заяву (уточнену) із зазначенням електронної адреси позивача, у якій викладено позовні вимоги у новій редакції.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.08.2022 позивачу було продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви, що викладені в ухвалі суду від 01.08.2022, на п`ять днів з дня отримання копії ухвали суду.
23.08.2022 позивачем усунено недоліки позову у повному обсязі.
Цією ж ухвалою суду було витребувано у Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області докази, що стали підставою для прийняття наказу, шо оскаржується.
Копію ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.08.2022 було направлено сторонам, відповідачу разом із копією позовної заяви з додатками у паперовому вигляді направлено засобами поштового зв`язку та отримано ним 09.09.2022, згідно із рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення, що міститься в матеріалах справи.
27.09.2022 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнає, просить в задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своєї позиції зазначає наступне. ОСОБА_1 проходив службу в ГУНП на посаді начальника відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУНП.24.12.2021 наказом ГУНП № 2175к до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани, підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності стали матеріали службового розслідування Відповідач зауважує, що службовим розслідуванням встановлено, що 06,10,11,15 та 16.10.2021 мобільними групами УПД ГУНП здійснено перевірку організації діяльності та негласний моніторинг нарядів поліції Криворізького РУП. У вказані дати перевірок, відповідно до даних ІТС ІПНП, з 5 передбачених нарядів ГРПП Криворізького РУП до несення служби заступило лише 3.Проаналізовано роботу нарядів «Меридіан-502» та «Меридіан-504». Окремої уваги заслуговує робота наряду ГРПП «Меридіан-500». Було виявлено численні порушення в роботі поліцейських у складів вказаних нарядів, зокрема, не виїзду за місцем виклику, проставлення хибних відміток про прибуття за місцем виклику, неналежного екіпірування автоматичною зброєю з відповідним до неї боєкомплектом, залишення зброї у салоні службового автомобіля, не включення боді-камердля фіксування подій тощо. При цьому, керівництвом РУП ГУНП належний контроль за встановленим порядком організації несення добовими нарядами служби не здійснювався. В ході службового розслідування були опитані начальник чергової частини відділу моніторингу Криворізького РУП ГУНП ОСОБА_2 , начальник чергової частини відділу моніторингу ВП №1 Криворізького РУПГУНП ОСОБА_23, начальник сектору адміністративної практики Криворізького РУП ГУНП ОСОБА_13, начальник сектору відділу кримінальної поліції Криворізького РУП ГУНП ОСОБА_25, заступник начальника управління поліції з превентивної діяльності Криворізького РУП ГУНП ОСОБА_21 Опитати заступника начальника відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУПГУНП ОСОБА_24 не вдалося, через його відмову надавати пояснення, про що складено акт про відмову надати пояснення №13/3-2506 від 13.12.2021.Опитати начальника відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУНП старшого лейтенанта ОСОБА_1 не вдалось. Доводи позивача щодо порушення ГУНП норм Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час проведення службового розслідування є безпідставними та не обґрунтованими, оскільки позивача було повідомлено про необхідність прибуття для надання пояснень в рамках службового розслідування, однак відповідно до рапорту члена комісії старшого інспектора з особливих доручень відділу організації діяльності груп реагування управління превентивної діяльності ГУНП підполковника поліції Люльки В.А. позивач не прибув для надання пояснень та на телефонні дзвінки не відповідав. Відповідно до частини11-14 статті 15 Дисциплінарного статуту, у разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для участі в засіданні комісії.Виклик надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Відповідач звертає увагу на те, що час проведення службового розслідування ОСОБА_1 перебував на службі, а тому у дисциплінарної комісії були відсутні підстави для здійснення виклику саме листом з повідомленням. Відповідач вважає, що в результаті повного та всебічного з`ясування обставин за виявленими недоліками під час перевірки організації діяльності Криворізького РУП ГУНП матеріалами службового розслідування підтверджується наявність в діях, зокрема, начальника відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку, що виразилось у відсутності належного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни та в подальшому призвело до виявлених недоліків працівниками УПД. Відповідно до норм Дисциплінарного статуту поняття «службова дисципліна» включає в себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватись положень чинного законодавства та Присяги. ОСОБА_1 , склавши Присягу, добровільно взяв на себе зобов`язання, передбачені Законом України «Про Національну поліцію», Правил етичної поведінки поліцейських, і був обізнаний, що за порушення цих вимог його може буде притягнуто до суворої дисциплінарної відповідальності. Кваліфікація комісією дій позивача, як порушення Присяги, що потягнуло за собою грубе порушення службової дисципліни, є правомірним. З огляду на викладене, відповідач вважає, що позовні вимоги є безпідставними і такими, що не ґрунтуються на законі, а викладені у позові обставини не відповідають фактичним обставинам, у зв`язку з чим просить відмовити у їх задоволенні.
27.09.2022 відповідачем подано докази направлення позивачу відзиву та клопотання про поновлення процесуального строку щодо надання до суду відзиву на позовну заяву.
Розглянувши клопотання відповідача та докази на підтвердження обставин, про які зазначає відповідач, суд доходить висновку про наступне.
Приписами частини першої статті 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.
Згідно з частиною п`ятою статті 162 КАС України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дасть змогу відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив до початку першого підготовчого засідання у справі.
За змістом пункту 1 частини першої статті 175 КАС України у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.
Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою суду від 29.08.2022 встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання цієї ухвали для подання відзиву на позов. Відповідачем отримано ухвалу суду від 29.08.2022 - 09.09.2022, що підтверджується наявним у справі рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Отже, останній день для подання відзиву на позов є 26.09.2022, тоді як відзив поданий до суду 27.09.2022, тобто пропуск - 1 день. Поряд з цим, згідно із довідкою ВКЗ Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області від 16.09.2022 №4517Д-845 неможливо надати інформацію з особової справи колишнього начальника відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 у зв`язку з передачею його архівної особової справи на зберігання до відповідних сховищ, визначених нормативно-правовими актами.
Положеннями статті 121 КАС України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.
Враховуючи викладене, суд зазначає, що Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
Указом Президента України Про продовження строку дії воєнного стану в Україні від 14.03.2022 № 133/2022 передбачено продовження строку дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 26 березня строком на 30 діб.
Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, тобто до 25 травня 2022 року.
Указом Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, тобто до 23 серпня 2022 року.
Указом Президента України від 17 серпня 2022 року № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, тобто до 21 листопада 2022 року.
З урахуванням викладеного, враховуючи наведені представником відповідача обставини, виходячи із завдань адміністративного судочинства, а також з метою забезпечення реалізації процесуальних прав учасників справи в умовах воєнного стану, суд не вбачає правових підстав для відмови відповідачу у задоволенні клопотання та вважає за необхідне визнати причини пропуску строку на подання відзиву поважними та прийняти відзив на позовну заяву.
Позивач своїм правом на подання відповіді на відзив на позовну заяву не скористався.
Відповідно до частини першої статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Відповідно до частини восьмої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Згідно з частиною п`ятою статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення у порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Зважаючи на наведене, а також з урахуванням того, що з 01.11.2022 по 04.11.2022 включно суддя Бухтіярова М.М. перебувала у відпустці, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у письмовому провадженні, а повне судове рішення складено першого робочого дня.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у період з 12.05.2015 по 06.11.2015 проходив службу в органах внутрішніх справ, з 07.11.2015 - в Національній поліції (згідно з даними службової характеристики), у період з 22.06.2021 по 19.01.2022 - на посаді начальника відділу реагування патрульної поліції Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області; наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 05.01.2022 №14к - звільнений зі служби в поліції (згідно із відомостями з листа Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області від 24.01.2022 №45/7-3аз).
02.11.2021 доповідною запискою заступника начальника ГУНП в Дніпропетровській області Володимира Богоніс на ім`я начальника ГУНП в Дніпропетровській області Анатолія Щадило ініційовано проведення службового розслідування фактам, виявленим мобільними групами УПД ГУНП 06.10.2021, 10-11.10.2021 та 15-16.10.2021 під час здійснення перевірки організації діяльності та негласного моніторингу нарядів поліції Криворізького РУП.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 08.11.2021 №2318 «Про організацію проведення службового розслідування» призначено службове розслідування за недоліками, виявленими мобільною групою УПД ГУНП під час перевірки організації діяльності Криворізького районного управління поліції ГУНП.
Згідно з пунктом 2 наказу від 08.11.2021 №2318 затверджено склад дисциплінарної комісії для проведення службового розслідування: голова комісії - заступник начальника ГУНП майор поліції ОСОБА_3 , члени комісії: начальник управління превентивної діяльності ГУНП полковник поліції Мороз С.П., заступник начальника управління - начальник відділу організації діяльності груп реагування УПД ГУНП капітан поліції Зайцев В.В., старший інспектор з особливих доручень відділу організації діяльності груп реагування управління превентивної діяльності ГУНП підполковник поліції Люлька В.А.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07.12.2021№2533 продовжено строк проведення службового розслідування, розпочатого наказом ГУНП від 08.11.2021 №2318, за порушеннями організації діяльності окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП, що виявлені 06, 10, 11, 15 та 16.10.2021 під час перевірки працівниками УПД ГУНП до 31.12.2021.
24.12.2021 затверджено Висновок «Про результати проведення службового розслідування за виявленими недоліками під час перевірки організації діяльності Криворізького РУП ГУНП».
Відповідно до вказаного Висновку службового розслідування, затвердженого т.в.о. начальника ГУНП в Дніпропетровській області, члени дисциплінарної комісії дійшли, що відомості, викладені в доповідній записці щодо виявлених недоліків під час перевірки організації діяльності Криворізького РУП ГУНП знайшли своє об`єктивне підтвердження, а в діях окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП дисциплінарні проступки є такими, що встановлені, та вважають за доцільне (п.14 Висновку) за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 7 пункту 1 статті 3 Закону України про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018 № 2337-VIII, що виразилось у відсутності належного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни та в подальшому призвело до виявлених недоліків працівниками УПД, застосувати до начальника відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.
З матеріалів Висновку службового розслідування встановлено наступне.
« 06, 10, 11, 15 та 16.10.2021 мобільними групами УПД ГУНП здійснено перевірку організації діяльності та негласний моніторинг нарядів поліції Криворізького РУП. У вказані дати перевірок, відповідно до |даних ІТС ІПНП, з 5 передбачених нарядів ГРПП Криворізького РУП до несення служби заступало лише 3.
06.10.2021 аналізом роботи наряду «Меридіан - 502» (Антоненко) було з`ясовано, що о 14:26 він позиціонувався у смт. Радушне, і на карті системи ІТС ІПНП відображався некоректно (чорним кольором) зі службовим завданням «охорона ПБП у закладах освіти» (подія « 1022 №79790117), яке отримав о 14:19. Подальшим негласним відслідковуванням вказаного наряду по ІТС ІПНП з`ясовано, що станом на 16:20 вказаний патруль продовжував виконував вказане завдання, що викликає сумнів у реальному виконанні цього службового завдання поблизу одного навчального закладу упродовж майже двох годин.
Окремої уваги заслуговує робота наряду ГРПП «Меридіан - 500», який заступив до несення служби на службовому автомобілі Рено Меган, н.з. НОМЕР_1 ускладі інспектора ВРПП старшого лейтенанта поліції Гудкова ОЛ. та поліцейського ВРПП старшого сержанта поліції Домашенка О.І. Так, о 17:21,згідно із картою нарядів ІТС ІПНП, вказаний наряд, перебуваючи на території мікрорайону Крес у м. Кривому Розі, отримав повідомлення про хуліганські дії 30 км від місця перебування - у с. Миролюбівці (ЄО № 6959). О 17:34 вказаний наряд перебував по вул. Родини Добровольських у м. Кривому Розі (27 км від місця виклику). О 17:51 цей наряд, знаходячись на автошляху у с. Зеленому (27км від місця призначення), безпідставно встановили на планшетному логістичному пристрої відмітку про прибуття. Водночас поліцейськими УПДГУНП з`ясовано, що мешканці громади запросили на місце події начальника СВГ капітана поліції ОСОБА_4 , який і опрацював вказане звернення та виніс відносно порушника постанову про адміністративне правопорушення ГАБ № 560944 за ч. 1 ст. 178 КУпАП. О 18:38 патрульний автомобіль наряду ГРПП «Меридіан - 500» виявлено по автошляху неподалік села Степового (15км від місця виклику), тобто з моменту виклику пройшла 1 година 20 хвилин, проте наряд на той момент не прибув на виклик, не володів обставинами правопорушення, не намагався зв`язатися з заявником.
Перевіркою вказаного наряду з`ясовано, що вказані патрульні не екіпіровані автоматичною зброєю з відповідним до неї боєкомплектом. Крім того поліцейські не мали при собі списків підоблікового елементу.
Об 11:49 наряд ГРПП «Меридіан - 500» за даними ІТС ІПНП знаходився у межах міста Кривий Ріг. Нарядом у складі інспектора ВРПП старшого лейтенанта поліції Чувасова І.С та поліцейського ВРПП старшого сержанта поліції Закаблука С.С. за адресою: м. Кривий Ріг, Дорога Н-23, поблизу АЗС «Укрнафта» зупинено мопед без номерних знаків, а в подальшому мікроавтобус Volkswagen Transporter н.з. НОМЕР_2 . В обох випадках зйомка боді-камерою поліцейськими не здійснювалась.
О 12:40 той самий наряд ГРПП на автодорозі поблизу с. Шевченківське зупинено мікроавтобус Volkswagen н.з. НОМЕР_3 і так само зйомка боді-камерою не здійснювалася.
О 13.40 наряд ГРПП «Меридіан - 500», перебуваючи у с. Новомайське, під час спілкування з водієм зупиненого трактору, інспектор ВРПП старший лейтенант поліції ОСОБА_5 залишив автоматичну зброю у салоні службового автомобіля, що дало б змогу водію та перевіряючим безперешкодно нею заволодіти.
Списки підоблікового елементу наряду видані не були, при вимозі керівництва ГУНП оновлювати їх не рідше разу на місяць.
Керівництвом РУП ігноруються вимоги НПУ таке керівництва ГУНП щодо повного екіпірування нарядів поліції в частині озброєння, а саме наряд, який заступив до несення служби 10.10.2021 - ГРПП «Меридіан - 500», не був озброєний повним боєкомплектом до автоматичної зброї - мали у наявності лише 1 споряджений магазин з 30 набоями до нього замість 4 магазинів зі 120 набоями.
11.10.2021о 15:20 перевіряючи УПД ГУНП виявили наряд ГРПП «Меридіан - 500» у лісосмузі поблизу с. Радушне, причину і мету перебування там члени наряду пояснити не змогли. Під час перевірки наряду з`ясовано, що поліцейський ВРПП ОСОБА_6 озброєний лише автоматичною зброєю та мав у наявності лише 1 споряджений магазин з 30 набоями до нього замість 4 магазинів зі 120 набоями. При цьому табельна вогнепальна зброя за даним поліцейським не закріплена.
15.10.2021о 22:00 поліцейські наряду ГРПП «Меридіан-500» зареєструвались у планшетному пристрої під логіном інспектора ВРПП лейтенанта поліції ОСОБА_7 , при цьому останній був вихідний відповідно до графіку чергувань.
На вказане повідомлення був направлений наряд ВРПП «Меридіан - 500»,планшетний пристрій якого зовсім не відображався.
О 01:54 на мобільний телефон заявника з номеру НОМЕР_4 (мобільний телефон поліцейського ОСОБА_8 ) зателефонував чоловік, який представився поліцейським і уточнив обставини звернення, та водночас дав зрозуміти, що більше всього його цікавить не припинення правопорушення та притягнення ймовірного порушника до відповідальності, а лише те, чи буде заявник писати заяву, чи ні, почувши, що заявник не хоче писати заяву співрозмовник повідомив, шо наряд зараз знаходиться у с. Лозуватка та виїздить до місця звернення. При цьому попросив умовного заявника повідомити на спецлінію 102, що наряд поліції не потрібен, а також повідомив, що якщо подія повториться одразу телефонувати на номер НОМЕР_4 .
О 02:34 на мобільний телефон заявника з номеру НОМЕР_4 (мобільний телефон поліцейського ОСОБА_8 ) зателефонував чоловік, який представився поліцейським і уточнив чи повідомив заявник на спецлінію 102, що наряд поліції не потрібен.
О 03:09 на мобільний телефон заявника з номеру НОМЕР_4 (мобільний телефон поліцейського ОСОБА_8 ) зателефонував чоловік, який представився поліцейським та повторно попросив щоб заявник повідомив на спецлінію 102, що наряд поліції не потрібен.
Станом на 04:30 наряд ГРПП «Меридіан - 500» отримав лише 3 виклики (з них 2 учбові завдання та 1 раптова смерть), не виявлено жодного адміністративного правопорушення, жодного відео на боді-камеру знято не було.
О 21:36 на планшетний пристрій наряду ГРПП «Меридіан - 504» у складі інспектора ВРПП майора поліції Голоти Д.В. та поліцейського ВРПП старшого сержанта поліції Войтюка Р.А. надійшло повідомлення «Інші злочини проти власності» за адресою: АДРЕСА_2 , де сусіди з квартири АДРЕСА_1 підключились до заявниці та крадуть електроенергію, через що у її житлі виникають перебої електропостачання. Наряд ГРПП «Меридіан - 504» знаходився за 31,8 км від місця події, а о 21:51 перебуваючи за 28,8км від пункту призначення, проставив хибну відмітку про прибуття.
Станом на 04:00 наряд ГРПП «Меридіан - 504» отримав лише 1 виклик, жодного відео на боді-камеру знято не було, жодного адміністративного правопорушення не виявлено.
Керівництвом РУП контроль за встановленим порядком організації несення добовими нарядами служби належним чином не здійснюється.
Таким чином, службовим розслідуванням встановлено, що працівники поліції Криворізького РУП старший сержант поліції ОСОБА_10 , старший лейтенант поліції ОСОБА_11 , капітан поліції ОСОБА_12 , капітан поліції ОСОБА_13 , старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , старший сержант поліції ОСОБА_14 , старший сержант поліції ОСОБА_15 , майор поліції ОСОБА_16 , старший лейтенант поліції ОСОБА_17 , майор поліції ОСОБА_18 , старший сержант поліції ОСОБА_19 , майор поліції ОСОБА_20 , старший лейтенант поліції ОСОБА_1 та підполковник поліції ОСОБА_21 допустили порушення службової дисципліни, а саме недотримання вимог пунктів 1, 2 ч.1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 7 пункту 11 розділу І, підпункту 9 пункту 2 розділу IV, підпункту 1, 2 пункту 1, підпункту 1 пункту 3 розділу ІХ, п.11 розділу ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах підрозділах Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №357, посадових інструкцій, підпункту 6 пункту 10 розділу І Інструкції про затвердження заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 №70, підпунктів 1, 7 пункту 6 розділу IV Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 №440, підпункту 7 пункту 1 статті 3 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018 № 2337-VIII, службової телеграми ГУНП від 20.08.2020 №5885/103/05-2020 (несення служби нарядами поліції з автоматичною зброєю та відповідним до неї боєкомплектом), пункту 5 розділу ІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису, засобів фото і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 №1026».
Вказаний лист було надіслано позивачу на адресу зареєстрованого місця проживання рекомендованим поштовим відправленням 16.12.2021.
24.12.2021 Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ №2175 к «Про притягнення окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП до дисциплінарної відповідальності».
Згідно з пунктом 12 наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 24.12.2021 №2175кза порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 7 пункту 1 статті 3 Закону України про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, що виразилось у відсутності належного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни та в подальшому призвело до виявлених недоліків працівниками УПД, до начальника відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.
Позивач відмовився від ознайомлення з наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 24.12.2021 №2175к, про що складено акт про відмову від ознайомлення з наказом.
Не погодившись із застосованим до нього дисциплінарним стягненням у виді суворої догани, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, врегульовано Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року № 580-VIII (в редакції на час спірних правовідносин, далі - Закон №580-VIII).
Відповідно до частини 1 статті 3 Закону №580-VIIIу своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
За змістом статті 12 Закону №580-VIII поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського.
Поліція не має права відмовити в розгляді або відкласти розгляд звернень стосовно забезпечення прав і свобод людини, юридичних осіб, інтересів суспільства та держави від протиправних посягань з посиланням на вихідний, святковий чи неробочий день або закінчення робочого дня.
Відповідно до частини 1 статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Згідно з частиною 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний:1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Відповідно до частини 2 статті 18 цього Закону поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.
Відповідно до частини 3 статті 11 цього Закону рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.
Частиною 1 статті 64 Закону № 580-VIII передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:
«Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».
Відповідно до статті 37 Закону України «Про запобігання корупції», Закону України «Про Національну поліцію», з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила №1179).
Відповідно до пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки № 1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку.
За змістом пунктів 2, 3 розділу IV Правил №1179 незалежно від посади чи звання у відносинах із населенням поліцейський зобов`язаний бути тактовним та доброзичливим; висловлювати вимоги чи зауваження, що стосуються особи, у ввічливій та переконливій формі; надати можливість особі висловити власну думку; до всіх потерпілих від злочинів або інших правопорушень проявляти повагу, охороняти їх безпеку та право на невтручання в особисте життя.
За будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.
Відповідно до розділу V Правил №1179 керівник органу (підрозділу) поліції зобов`язаний запобігати проявам неетичної поведінки своїх підлеглих поліцейських шляхом організації роботи з розвитку професійної етики, у тому числі через проведення навчань, інформаційно-роз`яснювальної роботи.
Керівник органу (підрозділу) поліції у разі виявлення корупційного правопорушення чи одержання інформації про вчинення такого правопорушення підлеглими зобов`язаний у межах своїх повноважень ужити заходів щодо припинення такого правопорушення та негайно письмово повідомити про його вчинення спеціально уповноважений орган у сфері протидії корупції.
Керівник органу (підрозділу) поліції повинен бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, а також вимагати їх дотримання від підлеглих; відповідати за віддані (видані) розпорядження (доручення) і накази, наслідки їх реалізації, відповідність їх законодавству України; об`єктивно оцінювати виконання службових обов`язків підлеглими, а в разі порушення норм законодавства України або недотримання вимог цих Правил - ініціювати притягнення їх до відповідальності згідно із законодавством України; заохочувати етичну поведінку; запобігати виникненню конфлікту інтересів у діяльності підлеглих, а в разі виникнення - сприяти його оперативному вирішенню.
У разі вчинення протиправних діянь, згідно з частиною 1 статті 19 Закону № 580-VIII, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина 2 статті 19 Закону №580-VIII).
Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут у редакції на час спірних відносин).
Згідно з преамбулою до Дисциплінарного статуту, цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина 2 статті 1 Дисциплінарного статуту).
Згідно з частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
За змістом статті 2 Дисциплінарного статуту за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських. Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.
Відповідно до статті Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни.
З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.
Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
За змістом положень частин 1-3 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження;2) догана;3) сувора догана;4) попередження про неповну службову відповідність;5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;6) звільнення з посади;7) звільнення із служби в поліції.
Статтею 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно з частинами 1, 15 статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
Відповідно до частин 1, 2, 4 статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій (частина 1 статті 18 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до частини 2 статті 18 Дисциплінарного статуту поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;5) користуватися правничою допомогою.
Відповідно до частин 6, 7 статті 18 Дисциплінарного статуту, у разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.
Згідно із частинами 7, 8 статті 19 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Відповідно до частини 10 статті 14, частини 7 статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, з метою належної організації заходів, спрямованих на зміцнення службової дисципліни в діяльності органів та підрозділів Національної поліції України, запобігання надзвичайним подіям за участю поліцейських, упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань за фактами порушення поліцейськими службової дисципліни наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893).
За змістом пункту 1 розділу І Порядку №893 цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до положень пунктів 1-2, 4розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Службове розслідування має встановити наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (пункт 2 розділу VІ Порядку № 893).
Відповідно до пунктів 1, 2 розділу VII Порядку №893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє (частина 12 статті 19 Дисциплінарного статуту).
Згідно зі статтею 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.
У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.
Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.
Відповідно до положень частин 1, 2 статті 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.
Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.
З системного аналізу наведених норм законодавства вбачається, що єдиною підставою для застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення є відповідний наказ начальника, прийнятий на підставі висновку службового розслідування.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. Дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, який доведений матеріалами службового розслідування. У свою чергу, висновок за результатами службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку та встановлення наявності (або відсутності) вини порушника.
Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту, є вчинення таким поліцейським дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії чи бездіяльності поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Службова дисципліна в органах поліції досягається дотриманням поліцейськими Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, наказів керівників, а також неупередженим, гідним та сумлінним виконанням поліцейськими своїх обов`язків, утриманням від вчинення дій, що підривають авторитет поліції, та зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки.
Суд звертає увагу, що дотримання зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Присяги є обов`язком кожного поліцейського незалежно від посади чи звання, незалежно від того, чи перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції України.
При цьому, керівник органу (підрозділу) поліції повинен бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, а також вимагати їх дотримання від підлеглих; в разі порушення норм законодавства України або недотримання вимог цих Правил - ініціювати притягнення їх до відповідальності згідно із законодавством України
В ході судового розгляду справи встановлено та матеріалами справи підтверджено, що у спірний період позивач обіймав посаду начальника відділу реагування патрульної поліції Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області.
Оскаржуваний наказ від 24.12.2021 №2175 к прийнято за наслідками службового розслідування, оформленого висновком, затвердженого 24.12.2021 т.в.о. начальника ГУНП в Дніпропетровській області Сергієм Бухінником.
Згідно з вказаним висновком під час службового розслідування були встановлені обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
Так, відповідно до висновку від 24.12.2021 під час проведення мобільними групами УПД ГУНП перевірки з організації діяльності та негласного моніторингу нарядів поліції Криворізького РУП (у період з 06, 10, 11, 15 та 16.10.2021) було виявлено наступне:
з 5 передбачених нарядів ГРПП Криворізького РУП до несення служби заступало лише 3;
06.10.2021 аналізом роботи наряду «Меридіан - 502» було з`ясовано, що 06.10.2021 о 14:26 він позиціонувався у смт. Радушне, і на карті системи ІТС ІПНП відображався некоректно (чорним кольором) зі службовим завданням «охорона ПБП у закладах освіти», яке отримав о 14:19. Подальшим негласним відслідковуванням вказаного наряду з`ясовано, що станом на 16:20 вказаний патруль продовжував виконував вказане завдання, що викликає сумнів у реальному виконанні цього службового завдання поблизу одного навчального закладу упродовж майже двох годин. Аналізом роботи наряду ГРПП «Меридіан - 500» встановлено, що о 17:21вказаний наряд, перебуваючи на території мікрорайону Крес у м. Кривому Розі, отримав повідомлення про хуліганські дії 30 км від місця перебування - у с. Миролюбівці та о 17:51 цей наряд, знаходячись на автошляху у с. Зеленому (27 км від місця призначення), безпідставно встановив на планшетному логістичному пристрої відмітку про прибуття; о 18:38 вказаний виявлено по автошляху неподалік села Степового (15 км від місця виклику), тобто з моменту виклику пройшла 1 година 20 хвилин, проте наряд на той момент не прибув на виклик, не володів обставинами правопорушення, не намагався зв`язатися з заявником; перевіркою вказаного наряду з`ясовано, що вказані патрульні не екіпіровані автоматичною зброєю з відповідним до неї боєкомплектом, не мали при собі списків підоблікового елементу;
11.10.2021 о 15:20 наряд ГРПП «Меридіан - 500» виявлено у лісосмузі поблизу с. Радушне, причину і мету перебування там члени наряду пояснити не змогли. Під час перевірки наряду з`ясовано, що поліцейський ВРПП ОСОБА_6 озброєний лише автоматичною зброєю та мав у наявності лише 1 споряджений магазин з 30 набоями до нього замість 4 магазинів зі 120 набоями. При цьому табельна вогнепальна зброя за даним поліцейським не закріплена;
15.10.2021 о 22:00 поліцейські наряду ГРПП «Меридіан-500» зареєструвались у планшетному пристрої під логіном інспектора ВРПП лейтенанта поліції ОСОБА_7 , при цьому останній був вихідний відповідно до графіку чергувань;
15.10.2021 та 16.10.2021 під час перевірки стану реагування на звернення та повідомлення громадян перевіряючими було встановлено проставлення нарядами ВРПП «Меридіан - 500» та «Меридіан - 504» хибних відміток про прибуття на виклик. Останнім жодного відео на боді-камеру знято не було, жодного адміністративного правопорушення не виявлено;
Пояснень допущеним недолікам у роботі підлеглих позивачем як начальником відділу реагування патрульної поліції Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області в ході службового розслідування надано не було. Матеріали справи не місять доказів того, що позивач скористався правом відповідно до частини 2 статті 18 Дисциплінарного статуту.
За наслідками проведеного службового розслідування зроблено висновки про допущення позивачем порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 7 пункту 1 статті 3 Закону України про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, що виразилось у відсутності належного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни та в подальшому призвело до виявлених недоліків працівниками УПД.
Таким чином, застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді суворої догани відбулось саме за вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії чи бездіяльності, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні (неналежному виконанні) покладених обов`язків.
Суд зазначає, що керівник органу (підрозділу) поліції, як службова особа поліції, наділений не лише правами, а і обов`язками з організації службової діяльності підлеглих йому поліцейських і контролю за їхньою службовою діяльністю, він зобов`язаний запобігати проявам неетичної поведінки своїх підлеглих поліцейських та несе відповідальність за дотримання ними службової дисципліни.
З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського, розвивати у підлеглих самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського, контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.
За таких обставин, позивач, приступивши до обов`язків начальника відділу реагування патрульної поліції Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, був зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни.
Однак, позивачем ані під час проведення службового розслідування, ані в ході судового розгляду не доведено належними та допустимими доказами, в розумінні норм ст.ст. 72-74 КАС України, виконання своїх обов`язків з організації службової діяльності підлеглих та забезпечення останніми дотримання дисципліни.
Не надано позивачем і жодних доказів на підтвердження вчинення дій з організації роботи відділу реагування патрульної поліції з метою забезпечення якісного та ефективного виконання покладених на нього завдань, планування роботи з метою своєчасного виконання запланованих заходів, забезпечення дотримання дисципліни і законності підлеглими поліцейськими та підтримання в постійній готовності сили і засоби до реагування на правопорушення і події, а також доказів на здійснення контролю (перевірок) несення служби нарядами відділу реагування патрульної поліції та стану виконання підлеглими поліцейським службових завдань; не надано доказів на здійснення контролю своєчасності прибуття ГРПП на місце події, контролю щодо екіпірування нарядів поліції в частині озброєння тощо.
Не містять матеріали справи і доказів на підтвердження вчинення позивачем дій на запобігання проявам неетичної поведінки підлеглих поліцейських, проведення аналітичних робіт, в тому числі з вивчення факторів та умов, що впливають на ставлення поліцейських до виконання службових обов`язків, проведення оперативних нарад, навчань із зміцнення службової дисципліни та/або з актуальних питань професійної діяльності, інформаційно-роз`яснювальної роботи з питань щодо відповідальності за невиконання (не належного виконання) обов`язків поліцейського.
Поряд з цим, з матеріалів справи вбачається, що 01.11.2021 наказом ГУНП в Дніпропетровській області №1839 к (а.с.22-23) позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді зауваження за порушення службової дисципліни, що виразилось у неналежному контролі за своєчасним прибуттям нарядів ГРПП на місце події, відсутності контролю за станом виконання підлеглими поліцейським службових завдань та неналежному проведенні на території обслуговування комплексу оперативно-профілактичних заходів під умовною назвою «Мак».
Однак, позивачем не надано жодних доказів на вчинення аналізу причин та умов, що призводять до допущення підлеглими поліцейськими порушень службової дисципліни, з огляду на їх не однократність.
Згідно з службовою характеристикою від 20.12.2021 (а.с.52), на займаній посаді позивач зарекомендував себе з посереднього боку, як професійно-грамотний, але не завжди сумлінний поліцейський. До виконання службових обов`язків ставиться не завжди відповідально. За час проходження служби в Національній поліції до дисциплінарної відповідальності притягувався 2 рази. Має діюче дисциплінарне стягнення за порушення службової дисципліни, що виразилось у неналежному контролі за своєчасним прибуттям нарядів ГРПП на місце події, відсутності контролю за станом виконання підлеглими поліцейським службових завдань та неналежному проведенні на території обслуговування комплексу оперативно-профілактичних заходів. Наведене свідчить про недостатній керівний досвід, що виражається у відсутності особистого авторитету в підрозділі, невмінні знайти підхід до людей, відсутність комплексного бачення проблем і шляхів їх вирішення, що у свою чергу, не дозволяє йому орієнтувати себе та підлеглий особовий склад на досягненні позитивних результатів, фактично самоусуваючись від виконання службових обов`язків.
З огляду на викладене, суд погоджується з відповідачем про допущення позивачем дисциплінарного проступку, що полягає у невиконанні (неналежному виконанні) покладених обов`язків. Відповідачем при прийняті оспорюваного наказу в частині щодо позивача враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку позивача та його ставлення до виконання службових обов`язків, тому застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді суворої догани є правомірним та обґрунтованим. Захід дисциплінарного впливу, який застосований до позивача, є співмірним із вчиненим дисциплінарним проступком.
Щодо доводів позивача про те, що дисциплінарне стягнення відповідно до наказу ГУНП від 24.12.2021 №2175 к щодо нього застосовано під час перебування на лікарняному, суд зазначає, що відповідно до часини 3 статті 21 Дисциплінарного статуту перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.
Відтак, твердження позивача щодо безпідставності застосування до нього дисциплінарного стягнення під час перебування останнього на лікарняному, судом відхиляються.
При цьому, порушень порядку проведення службового розслідування, про які зазначає позивач, судом не встановлено та матеріалами справи не підтверджено.
Щодо доводів позивача про те, що лист з вимогою прибути для надання пояснень було направлено на адресу місця проживання після складання висновку, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини 4 статті 16 Дисциплінарного статуту, пункту 2 розділу V Порядку № 893 службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.
Доводи позивача про те, що у період з 11.10.2021 по 25.10.2021 він тимчасово виконував обов`язки начальника сектору публічного порядку відділу превенції Криворізького РУП ГУ НП в Дніпропетровській області, тому не мав можливості та повноважень здійснювати у вказаний період контролю за підлеглими, не враховуються судом, оскільки такі доводи не підтверджені належними та допустимими доказами.
Суд акцентує увагу на тому, що відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
За приписами статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно із положеннями статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому, в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, довести правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов`язаний суб`єкт владних повноважень. Разом з тим, згідно з принципом змагальності позивач має спростувати доводи суб`єкта владних повноважень, якщо заперечує їх обґрунтованість.
Натомість в даному випадку позивачем не доведено та не підтверджено належними доказами доводи на обґрунтування підстав неправомірності оспорюваного наказу щодо нього.
З огляду на викладене, з урахуванням наведених судом законодавчих норм та встановлених обставин, суд вважає, що наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 24.12.2021 №2175 к в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді суворої догани відповідає вимогам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, тому підстави для задоволення позовних вимог відсутні.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Враховуючи викладене, на підставі наданих доказів у їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, суд дійшов висновку, що позовна заява не підлягає задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.
Керуючись ст. ст. 9, 72-90, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення суду складено 07.11.2022.

Суддя М.М. Бухтіярова