Справа № 640/17171/19
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 листопада 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Бужак Н.П., Кобаля М.І.;

за участю секретаря: Несін К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Черкаській області на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 червня 2022 року (розглянута в письмовому провадженні, м. Київ, дата складання повного тексту рішення - відсутня) у справі за розглядом клопотання Приватного акціонерного товариства «Трест Київміськбуд-1» про призначення судово - економічної експертизи у справі за адміністративним позовом Головного управління ДФС у м. Києві до Приватного акціонерного товариства «Трест Київміськбуд-1» про стягнення податкового боргу,

В С Т А Н О В И Л А:

У грудні 2021 року, Головне управління ДФС у м. Києві (далі - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «Трест Київміськбуд-1» (далі - відповідач), в якому просить стягнути з відповідача податковий борг у розмірі 58 851 200,12 грн.

До суду першої інстанції надійшло клопотання представника відповідача про призначення судово-економічної експертизи, в якому останній просить призначити судово-економічну експертизу, доручити її проведення судовому експерту Гершману Юрію Валерійовичу та на вирішення якої поставити таке питання: чи підтверджується документально та нормативно сума заявлених позовних вимог про стягнення податкового боргу у розмірі 58 851 200,12 грн. документами, що містяться в матеріалах справи.

Ухвалою від 31 січня 2022 року Окружний адміністративний суд міста Києва запропонував Головному управлінню ДПС у м. Києві у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали надати до суду пояснення щодо клопотання Приватного акціонерного товариства «Трест Київміськбуд-1» про призначення судово-економічної експертизи та перелік питань, роз`яснення яких, на його думку, потребує висновку експерта та зобов`язав Головне управління ДПС у м. Києві у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали проінформувати суд у разі відсутності заперечень, пояснень або питань щодо клопотання Приватного акціонерного товариства «Трест Київміськбуд-1» про призначення судово-економічної експертизи.

Станом на 16 червня 2022 року Головне управління ДПС у м. Києві жодних питань, заперечень, клопотань та заяв до суду не надало.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 червня 2022 року задоволено клопотання представника Приватного акціонерного товариства «Трест Київміськбуд-1» про призначення судово-економічної експертизи.

Призначено у справі судово-економічну експертизу.

Проведення експертизи доручено судовому експерту Гершману Юрію Валерійовичу.

На вирішення експерта поставлено такі питання:

1) Чи підтверджується документально та нормативно сума заявлених позовних вимог про стягнення податкового боргу у розмірі 58 851 200,12 грн. документами, що містяться в матеріалах справи?

5. Попередити експерта про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384 та 385 Кримінального кодексу України.

6. Зобов`язати Приватне акціонерне товариство «Трест Київміськбуд-1» здійснити попередню оплату вартості експертизи, докази чого надати суд протягом 15 днів після поновлення провадження у справі.

7. Зобов`язати учасників справи на вимогу експерта надати всі необхідні для проведення експертизи документи.

8. Зупинити провадження в адміністративній справі №640/17171/19 за позовом Головного управління ДПС у м. Києві до Приватного акціонерного товариства «Трест Київміськбуд-1» про стягнення податкового боргу до одержання Окружним адміністративним судом міста Києва результатів експертизи.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, як таку, що постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права та та прийняти нове рішення, яким поновити провадження у справі №640/16296/21, у задоволенні клопотання про призначення судово-економічної експертизи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню та не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення клопотання про призначення судово - економічної експертизи.

Зупиняючи провадження у справі, суддя суду першої інстанції виходив з того, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, зокрема правильність нарахування суми податкового боргу, необхідні спеціальні знання у галузі економіки, без яких, на думку суду, встановити відповідні обставини неможливо та зазначен6о, що при цьому враховано, що жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань.

З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів не погоджується виходячи з наступного.

Як встановлено матеріалами справи, що відповідно до інтегрованої картки платника податків ПрАТ «Трест Київміськбуд - 1» станом на дату звернення до суду мав заборгованість перед бюджетом на суму 58 851 200, 12 грн. а саме:

податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості - 115 016, 64 грн., яка виникла на підставі самостійно поданої податкової звітності;

орендна плата з юридичних осіб - 13 225 167, 63 грн., яка виникла на підставі самостійно поданої податкової звітності та контрольно - перевірочних заходів податкового органу;

податок на прибуток приватних підприємств - 33 120 262, 32 грн., яка виникла на підставі самостійно поданої податкової звітності;

рентна плата за спеціальне використання води, водних об`єктів місцевого призначення - 2015, 11 грн. яка виникла на підставі самостійно поданої податкової звітності;

податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) - 6 970 642, 71 грн., яка виникла на підставі самостійно поданої податкової звітності;

земельний податок з юридичних осіб - 5 235 422, 42 грн., яка виникла на підставі самостійно поданої податкової звітності;

податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачене юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості - 183 262, 99 грн., яка виникла на підставі самостійно поданої податкової звітності.

Колегія суддів звертає увагу, що на виконання ухвали суду першої інстанції від 22.11.2021 Головним управлінням ДПС у м. Києві надано детальний розрахунок суми податкового боргу по кожному податку.

Також, надано додаткові пояснення та заява про зменшення позовних вимог у зв`язку зі зміною податкового боргу.

Так, зазначено, що на даний час згідно даних інформаційно-телекомунікаційних систем органів ДПС, сума податкового боргу яка заявлена до стягнення у справі № 640/17171/19, складає 49 184 090,74 грн., в тому числі:

податок на додану вартість у сумі 6 970 642,71 грн.;

податок на прибуток підприємства у сумі 33 120 262,32 грн.;

рентна плата за спеціальне використовування води у сумі 2 015,11 грн.;

орендна плата з юридичних осіб в Оболонському районі у сумі 8 815 030,69 грн.;

з податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки, що сплачується юридичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості в Оболонському районі у сумі 105 912,19 грн.;

з податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки, що сплачується юридичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості в Дніпровському районі у сумі 5 294,68 грн.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Згідно з висновком ЄСПЛ у справі «Проніна проти України» (рішення від 18 липня 2006 року) кожен доречний і важливий аргумент особи має бути проаналізований і одержати відповідь суду.

В умовах дії такого принципу адміністративного судочинства, як офіційне з`ясування усіх обставин справи, суди не повинні обмежуватися заявленими сторонами доводами та поданими ними доказами, а мають здійснювати активну роль у встановленні об`єктивної істини, вживаючи усіх можливих заходів для перевірки та встановлення усіх фактичних даних зі спору та сприяючи сторонам у поданні та витребуванні необхідних для цього доказів.

В той же час, Головне управління ДПС у м. Києві акцентує увагу на тому, що в пункті 42 рішення «Бендерський проти України» від 15 листопада 2007 року Європейський суд з прав людини зазначив, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватись в світлі обставин кожної справи (див. рішення «Руїз Торійа проти Іспанії» від 9 грудня 1994).

В той же час, відповідно до ст.108 КАС України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами встановленими ст.90 КАС України.

Висновок експерта не є процесуальним документом, заявою по суті справи чи заявою з процесуальних питань тощо, а тому не повинен братись судом до уваги.

Як визначено у ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Як роз`яснено у п.п. 2, 5 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 № 4 «Про деякі питання практики призначення судової експертизи», судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Відповідно до ч. 2 ст. 101 КАС України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. В другому абзаці даного пункту чітко визначено, що «предметом висновку експерта не можуть бути питання права».

Доказове значення висновків експертів визначається його обґрунтованістю, повнотою та переконливістю, тобто об`єктивними якостями.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на зміст ст. 242 КАС України в якій зазначено «обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки аргументам учасників справи.»

Відповідно до ч.1 ст. 211 КАС України суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі.

Так, сума податкового боргу, яка заявляється до стягнення підтверджується документами, які містяться в матеріалах справи, та не вбачається необхідність залучення спеціалістів у галузях окремих наук (зокрема економічної).

Частиною 2 статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

В Рішенні від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

У Рішенні від 27 вересня 2010 року по справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» зазначено, що ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Крім того, ЄСПЛ висловив позицію стосовно того, що, розглядаючи підстави для поновлення пропущеного строку, національні суди мають враховувати, що питання стосовно того, чи було дотримано справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, виникає лише тоді, коли встановлено, що оскаржуване втручання відповідало вимозі законності і не було свавільним (справи «Скордіно проти Італії», «Ятрідіс проти Греції»).

За таких обставин суд апеляційної вбачає наявність підстав для відмови у задоволенні клопотання про призначення судово - економічної експертизи.

Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

За правилами ч. 1 та 2 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю та ухвалення нового рішення є, зокрема, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається, крім іншого, неправильне тлумачення закону.

З урахуванням вище викладеного, колегія суддів дійшла висновку щодо відмови у задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства «Трест Київміськбуд-1» про призначення судово - економічної експертизи у справі за адміністративним позовом Головного управління ДФС у м. Києві до Приватного акціонерного товариства «Трест Київміськбуд-1» про стягнення податкового боргу.

Керуючись ст.ст. 2, 10, 11, 241, 242, 243, 250, 251, 308, 310, 312, 317, 321, 322, 328, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Черкаській області - задоволити.

Ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 16 червня 2022 року - скасувати.

У задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства «Трест Київміськбуд-1» про призначення судово - економічної експертизи у справі за адміністративним позовом Головного управління ДФС у м. Києві до Приватного акціонерного товариства «Трест Київміськбуд-1» про стягнення податкового боргу - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, проте на неї може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст. 329 КАС України.

(Повний текст виготовлено - 03 листопада 2022 року).

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: Н.П. Бужак

М.І. Кобаль