Справа № 420/8582/22
Суддя: Скрипченко В.О.
Дата ухвалення: 2022-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 листопада 2022 р.м.ОдесаСправа № 420/8582/22
Головуючий в 1 інстанції: Бойко О.Я.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача Скрипченка В.О.,

суддів Косцової І.П. та Осіпова Ю.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 27 липня 2022 року (суддя Бойко О.Я., м. Одеса, повний текст рішення складений 27.07.2022) по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності,-

В С Т А Н О В И В:

22 червня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до адміністративного суду з позовом до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, в якому просив визнати протиправним та скасувати пункт 5 наказу т.в.о. начальника УПП в Одеській області ДПП від 28.05.2022 №246 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора взводу №1 роти №2 батальйону №1 полку УПП в Одеській області ДПП капітана поліції ОСОБА_1 .

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 27 липня 2022 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з ухваленим рішенням УПП в Одеській області ДПП подало апеляційну скаргу, у якій, посилаючись порушення норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити повністю.

В обґрунтування поданої скарги зазначається, що притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності є самостійним юридичним наслідком, який настає у разі скоєння ним дисциплінарного проступку. При цьому вибір виду застосування дисциплінарного стягнення здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування іншого виду дисциплінарного стягнення.

Позивач надіслав до апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу, у якому зазначив про законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Справа розглянута судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження.

Апеляційним судом справа розглянута в порядку письмового провадження відповідно до статті 311 КАС України, якою передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши суддю-доповідача, доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах поданої скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 з 1999 року ніс службу в органах внутрішніх справ, а з листопада 2015 року проходив службу в органах поліції в УПП в Одеській області ДПП.

10 травня 2022 року старший інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління старший лейтенант поліції ОСОБА_2 доповів рапортом на ім`я т.в.о. начальника Управління підполковника поліції Хмарука Д. про те, що під час здійснення контролю за дотриманням службової дисципліни особовим складом Управління було встановлено факти можливого порушення службової дисципліни окремими співробітниками поліції. Інспектор перевіркою встановив, що окремі працівники, зокрема інспектор ОСОБА_1 отримував портативні відеореєстратори, однак відеозаписи проводив частково та так, що вони переривались, що є порушенням Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, шо мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18 грудня 2018 року №1026,

З метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками УПП в Одеській області ДПП, що виразилось у порушенні вимог пункту 5 розділу II та пункту 2 розділу VII Інструкції від 18.12.2018 року №1026, відповідно до частин першої - четвертої статті 14, частин першої та другої статті 15, частини першої та другої статті 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 1503.2018 року №2337-VIII, т.в.о. начальника УПП в Одеській області ДПП видано наказ №220 про призначення службового розслідування, яке доручено дисциплінарної комісії.

В ході службового розслідування письмово опитаний інспектор ОСОБА_1 , діючих дисциплінарних стягнень не має, пояснив, що в своїй службовій діяльності керується Конституцією України, Законом України "Про Національну поліцію" та іншими законами та відомчими нормативними актами, що регламентують діяльність органів поліції. Діє на підставі, в спосіб та в межах закону включно.

Опитуваний зазначив, що 18.01.2022, 26.01.2022, в нічну зміну з 29.04.2022 по 30.04.2022, в нічну зміну з 30.04.2022 по 01.05.2022 згідно розстановки сил та засобів УПП в Одеській області ДПП, ніс службу на стаціонарному посту "Дачне" разом з іншими поліцейськими в складі екіпажу "Океан-0202 СП Дачне". Перед виїздом з УПП в Одеській області ДПП на місце несення служби один поліцейський з екіпажу отримує портативні відеореєстратори та роздає їх іншим працівникам для проведення відео-фіксації службової діяльності згідно з Інструкцією № 1026. Опитуваний вказав, що який саме в нього був портативний відеореєстратор та під яким номером, він не пам`ятає, а інформація про видачу портативних відеореєстраторів особисто кожному працівнику у роздавальній відомості технічних пристроїв під звіт не робилась, тому чітко вказати, який саме портативний відеореєстратор він отримав, не може. Опитуваний зазначив, що ним особисто проводилась фіксація діяльності під час несення служби згідно з Інструкцією №1026, але відео-фіксація дійсно переривалася в момент, коли через пост проїжджали колони військової техніки та інший військовий транспорт, з метою недопущення відео-фіксації вищезазначеної техніки та подальшого розповсюдження відеозаписів. Така заборона на відео-фіксацію військової техніки діє на підставі Законом України №2160-ІХ 24.03.2022, який є вищим за юридичною силою, ніж підзаконний нормативний акт Інструкція №1026. Опитуваний додав, що порушення Інструкції №1026 з його сторони відсутні.

27 травня 2022 року начальником УПП в Одеській області ДПП затверджено Висновок службового розслідування від 27.05.2022 року, яким Дисциплінарною комісією було встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_3 , старший лейтенант поліції ОСОБА_4 та лейтенант поліції ОСОБА_5 , 26.04.2022 сержант поліції ОСОБА_6 , 18.04.2022, з 29.04.2022 на 30.04.2022 (нічна зміна), 30.04.2022 на 01.05.2022 (нічна зміна) капітан поліції ОСОБА_1 , 26.04.2022, з 29.04.2022 на 30.04.2022 (нічна зміна), 30.04.2022 на 01.05.2022 (нічна зміна) старший сержант поліції ОСОБА_7 та лейтенант поліції ОСОБА_8 періодично, частково та вибірково здійснювали відеофіксацію на портативні відеореєстратори, хоча повинні були включити портативні відеореєстратори з початку виконання службових обов`язків, а відеозйомку вести безперервно до завершення несення служби, чим останні порушили вимоги пункту 5 розділу П Інструкції №1026, а отже вчинили дисциплінарний проступок та, відповідно, підлягають притягненню до дисциплінарної відповідальності.

Зважаючи на систематичність зазначених порушень, така поведінка капітана поліції ОСОБА_1 , сержанта поліції ОСОБА_7 та лейтенанта поліції ОСОБА_8 дисциплінарною комісією розцінена як неналежне виконання останніми своїх службових обов`язків через несумлінне, зухвале ставлення до них.

На підставі чого Дисциплінарна комісія вважала (п. 7 Висновку), що за вчинення дисциплінарного проступку, яке виразився у порушенні вимог частини другої статті 19 Конституції України, пунктів 1,2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пункту 5 розділу II та пункту 2 розділу VII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18.12.2018 № 1026, підпунктів 1, 10, 13 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції інспектора (поліцейського) управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.11.2018 № 5112, пунктів 1, 2 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, на підставі пункту З частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту, до інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону №1 полку УПП в Одеській області ДПП капітана поліції ОСОБА_1 застосувати дисціплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

28 травня 2022 року т.в.о. начальника УПП в Одеській області ДПП видано наказ №246 "Про застосування дисциплінарних стягнень", пунктом 5 якого до інспектора ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Не погоджуючись із зазначеним наказом ОСОБА_1 звернувся до суду з даним адміністративним позовом про його скасування в частині, що стосується позивача.

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 суд першої інстанції виходив з того, що застосування дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани є надто суровим та неспівмірним з позитивною службовою характеристикою позивача, характером вчиненого правопорушення за відсутності встановлення настання негативних наслідків.

Надаючи правову оцінку законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Так, частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Встановлення невідповідності діяльності суб`єкта владних повноважень вказаним критеріям для оцінювання рішення, (дій) є достатньою підставою для задоволення адміністративного позову, за умови, що встановлено порушення прав та інтересів позивача.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України від 02.07.2015 року №580-VIII "Про Національну поліцію" (далі Закон №580-VIII).

Відповідно до частини першої статті 59 цього Закону служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Частиною першою статті 18 зазначеного Закону передбачено, що поліцейський зобов`язаний, зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Відповідно до частин першої та другої статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з частинами першою та другою статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII (далі Статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Пункти 1, 2, 6, 11 частини третьої статті 1 Статуту зобов`язують поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (частина перша статті 11 Дисциплінарного статуту).

За змістом статті 12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Статтею 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Приписами статті 14 Статуту передбачено, що для своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків, проводиться службове розслідування.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 7 листопада 2018 року №893 (далі Порядок №893), службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пунктів 1-3 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до пункту 2 розділу V Порядку №893, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Згідно з пункту 1 розділу VІІ Порядку №893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинами колегія суддів враховує, що Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 з 5:30 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації.

З огляду на введення на території України воєнного стану, та за відсутності належного сповіщення державного підприємства про дату та час розгляду заяви, розгляд заяви було перенесено.

Статтею 1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" визначено, що воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Статтею 9 цього Закону встановлено, що в умовах воєнного стану Президент України та Верховна Рада України діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією та законами України. Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Згідно зі статті 12-2 згаданого Закону в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Указом Президента України Про продовження строку дії воєнного стану в Україні від 14.03.2022 №133/2022, затвердженого Законом України №7168 від 16.03.2022 року, воєнний стан продовжений до 25 квітня 2022 року.

Указом Президента України від 18.04.2022 № 259/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України №2212-IX від 21.04.2022, воєнний стан продовжений до 25 травня 2022 року.

Указом Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України №2263-IX від 22 травня 2022 року, воєнний стан продовжений до 23 серпня 2022 року.

Таким чином колегія суддів констатує, що проведення службового розслідування та притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності було здійснено під час дії воєнного стану в Україні.

Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану визначенні розділом V Дисциплінарного статуту, частиною першою статті 26 якого встановлено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Частиною першою статті 29 розділу V Статуту передбачено, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Частиною другою наведеної статті встановлено, що дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Вказані вимоги є імперативними для відповідача та повинні бути виконане ним відповідно до вимог закону. Жодних винятків із встановленого правила чинними нормативно-правовими актами не передбачено.

Аналіз частини другої статті 19 Конституції України дає підстави для висновку, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Вжите законодавцем словосполучення "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: повинен бути утвореним у порядку, визначеному Конституцією та законами України; зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.

"У межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення та вчиняти дії відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх.

"У спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби.

Як вбачається з матеріалів службового розслідування, ОСОБА_1 діючих дисциплінарних стягнень не мав. Згідно характеристики в період служби зарекомендував себе з позитивної сторони, як кваліфікований, дисциплінований, грамотний співробітник, з високим почуттям відповідальності за доручену справу, добре знає специфіку роботи патрульної служби, має досвід роботи з людьми. У спілкуванні з людьми ввічливий, уважний, на критику реагує вірно та усуває недоліки. Відданий справі служіння народові України.

Водночас, відповідач, застосовуючи до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани, не довів суду відповідність такого стягнення ступеню тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку з урахуванням того, що статтею 29 Статуту прямо передбачено, що у період дії воєнного стану дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого.

Варто наголосити, що правова процедура є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів суб`єктами владних повноважень.

За встановлених обставин відсутні підстави для висновку, що пункт 5 спірного наказу УПП прийнято у порядку визначених законом.

Таким чином колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення адміністративного позову ОСОБА_1 .

Посилання апелянта на судові рішення Верховного Суду є безпідставними, оскільки обставини у даній справі не є подібними, а саме має місце не однакове матеріально-правове регулювання спірних правовідносин.

Враховуючи викладене колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та прийнято судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду.

Згідно з пунктом першим частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відтак, апеляційна скарга УПП задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 292, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 27 липня 2022 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає відповідно до ч. 6 ст. 12, ст. 257 та ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя-доповідач В.О.Скрипченко

Суддя І.П.Косцова

Суддя Ю.В.Осіпов