Справа № 580/2876/22
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2022-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2022 року справа № 580/2876/22

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово в складі головуючого судді Бабич А.М.,

за участю:

секретаря судового засідання Міщенко Д.А.,

представника позивача Аполонова О.В. (згідно з ордером),

представника відповідача Кузьмишина О.О. (у порядку самопредставництва),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Красногірський олійний завод до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправними та скасування рішень,

УСТАНОВИВ:

06.07.2022 Товариство з обмеженою відповідальністю Красногірський олійний завод (19733, Черкаська обл., Золотоніський р-н, село Антипівка; ) (далі позивач) подало у Черкаський окружний адміністративний суд позов до Головного управління ДПС у Черкаській області (18002, м.Черкаси, вул.Хрещатик, буд.235; код ВП ) (далі відповідач) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень (далі ППР) від 30.05.2022:

№2290/23-00-07-05-01 форми В1, яким зменшено на 1102370,00грн заявлену суму бюджетного відшкодування податку на додану вартість (далі - ПДВ), задекларовану 17.12.2021 № за листопад 2021 року, та застосовано штраф у розмірі 275593,00 грн;

№2294/23-00-07-05-01 форми В3, яким відмовлено у наданні бюджетного відшкодування ПДВ у сумі 52615,00 грн згідно з декларацією від 17.12.2021 № за листопад 2021 року.

Додатково просив стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на його користь витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви.

Обґрунтовуючи зазначив, що не погоджується з висновками акту перевірки, на підставі яких прийняті оскаржувані рішення, оскільки вони не підтверджені нормативно та документально. Стверджує, що можливі порушення його контрагента ПП Галатея Таврії при складанні статистичної звітності не можуть впливати на його право отримати податковий кредит, так як господарські операції постачання соняшника мали реальний характер та відображені як продавцем, так і покупцем у податковому та бухгалтерському обліку.

Ухвалою від 08 липня 2022 року суд прийняв до розгляду позовну заяву, відкрив провадження у справі, вирішив розглянути її правилами загального позовного провадження.

27.07.2022 на адресу суду надійшов відзив відповідача з проханням відмовити у задоволенні позову повністю. Стверджують, що не допустили порушення вимог закону, а спірні ППР винесені із-за встановленого завищення від`ємного значення ПДВ внаслідок декларування позивачем безтоварних операцій та допущених помилок у заповненні додатку 3 (Д3) до декларації з ПДВ за листопад 2021 року (у графі 5 таблиці 2 вказано суму, що не відповідає рядку 20.2 вказаної декларації). Зокрема, задеклароване до відшкодування ПДВ стосувалося підприємства, яке згідно з податковими деклараціями не має достатньо трудових ресурсів для вироблення товару, основних засобів. Всупереч умов договору поставки відсутні транзакційні сертифікати на партію придбаного та переміщеного товару, висновку щодо показників якості товару, акт прийому-передачі та довіреність на отримання цінностей уповноваженою особою покупця. Також позивач не надав договору перевезення автомобільними перевізниками, зазначеними у товарно-транспортних накладних (далі - ТТН), складських документів та документів щодо наявності складських приміщень, внаслідок чого не встановлено, де зберігався товар. За вказаною в ТТН адресою пункту навантаження обліковується виключно офісне приміщення. У результаті аналізу даних Єдиного реєстру податкових накладних (далі ЄРПН) за період з 01.01.2020 до 30.11.2021 відсутнє придбання ПП «Галетея таврії» товару, який згідно з ВН проданий позивачу ані за кодом УКТЗЕД, ані за назвою. Також вказане підприємство-контрагент позивача декларувало повідомленнями 20-ОПП лише наявність офісу за іншою, ніж у ТТН адресою та автомобіль TOYOTA LAND CRUISER 200. У звітності форми 1-ДФ підтверджено недостатність трудових ресурсів для вироблення та поставки товару, а у відомостях державних реєстрів не вказано про наявність земельних ділянок. Крім того не отримувалися послуги щодо обробки землі, вирощування сільськогосподарських культур, транспортні послуги, зберігання товару. Під час вирішення спору просить урахувати висновки Верховного Суду у постановах щодо подібних правовідносин: від 21.01.2021, від 10.04.2020 у справі №823/1389/16, від 24.03.2020 у справі №260/410/19, від 03.03.2020 у справі №140/2715/18, 18.03.2020 у справі №826/8114/15.

03.08.2022 від позивача на адресу суду надійшла відповідь на відзив з проханням позов задовольнити повністю. Акцентує, що основний вид діяльності вказаного контрагента відповідає виду укладеного з позивачем договору. Вказане підприємство зареєстроване та здійснює діяльність з 2008 року, є платником ПДВ, отримувало відшкодування ПДВ за періоди червень-вересень, листопад 2019 року, за січень 2020 року, листопад 2021 року, задекларувало у фінансовій звітності за 2020 рік дохід 11732500грн, чистий прибуток 221300грн, активи 10907500грн, зобов`язання 0грн. Крім того не має відкритих виконавчих проваджень, в Єдиному реєстрі боржників не обліковується як на дату господарських операцій, так і на момент завершення податкової перевірки, а станом на 24.02.2022 не знаходиться у стані припинення, має офіс, автомобіль та 4 працівників. Оскільки основна його діяльність полягає у посередництві, не обов`язково мати виробництво. Також за відповідними операціями не визнано завищеними задекларовані ним податкові зобов`язання, відсутні вироки у кримінальних провадженнях щодо ухилення від сплати податків, підробки документів, легалізації коштів, одержаних злочинним шляхом. Щодо відомостей державних реєстрів, то відомості в них вносяться виключно права власності та користування майном на строк більше 3 років. За адресою, вказаною в ТТН, що відповідає умовам договору, зареєстроване ТОВ «НСК-Агро», основний вид діяльності якого - складське господарство. В акті перевірки відповідач не вказав недоліки чи реквізити або невідповідності первинних документів, складених у зв`язку з придбанням соняшника ні до ВН, ні до ТТН, спростовано факт відображення вказаним контрагентом операції з реалізації соняшника позивачу в складі податкових зобов`язань у декларації з ПДВ за листопад 2021 року. Договори щодо перевезення позивач відповідачу не міг надати, оскільки запит сформований після складання акта перевірки. Якість зерна підтверджена картками аналізу зерна, використання - виробничими звітами. Наявність або відсутність окремих документів чи помилки в їх оформленні не є підставою для висновків про відсутність господарських операцій згідно з висновками Верховного Суду в постановах: від 30.05.2019 у справі №820/1009/17, від 10.09.2019 у справі №814/2412/17, від 25.09.2019 у справі №817/992/15. Відсутність у добросовісного платника податку певних матеріальних і трудових ресурсів не виключає можливості реального виконання господарської операції та не свідчить про одержання необґрунтованої податкової вигоди, а порушення певними постачальниками вимог чи правил ведення господарської діяльності не свідчить про порушення покупцем товару. Такі висновки Верховного Суду у постановах: від 19.06.2018 у справі №826/7704/16, від 17.04.2018 у справі №820/475/17, від 09.02.2018 у справі №804/1940/14, від 13.01.2021 у справі №810/1811/17, від 16.04.2019 у справі №804/6909/17, від 21.02.2020 у справі №2340/2731/18. Позивач вважає, що його притягнуто двічі до відповідальності за один факт порушення, оскільки не зрозумілі висновки відповідача про завищення бюджетного відшкодування ПДВ на суму 1102370,0грн та ще додатково на 52615грн при заявленій сумі ПДВ 1154985грн.

Під час підготовчого провадження суд долучив всі подані сторонами документи.

У відкритих судових засіданнях сторони підтримали власні правові позиції по суті спору, викладені в письмових заявах суду.

Заслухавши представників сторін, дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову з огляду на таке.

У відомостях ЄДРПОУ вказано, що позивач зареєстрований юридичною особою з 23.11.2011. Основний вид діяльності - 10.41 «Виробництво олії та тваринних жирів».

17.12.2021 позивач подав декларацію № з ПДВ за листопад 2021 року, якою задекларував від`ємне значення різниці між сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (р.17-р.9) 4944484грн, у р.20.2 (Д3, Д4) - що підлягає відшкодуванню (р.20.2.1 р.20.2.2 (р.3 Д3) 1154985грн та суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного періоду, - 3789499грн.

Додатком 1 до неї підтверджується, що усього за звітний (податковий) період сума ПДВ за ставкою 14% виникла на підставі правочинів з платниками у листопаді 2021 року: ІПН НОМЕР_1 2084925,16грн, ІПН 34 1102369,90грн.

Додатком 2 до вказаної декларації підтверджується, що сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду) (рядок 21), виникла: у липні 2021 року у сумі 706701,00грн, у серпні 2021 року 448284,00грн, у листопаді 2021 року 2634514,00грн (усього 3789499грн).

Також до вказаної декларації позивач подав додаток 3 «РОЗРАХУНОК СУМИ БЮДЖЕТНОГО ВІДШКОДУВАННЯ (Д3)», у таблиці 2 якого розшифрував, що суми податку, фактично сплачені у попередніх періодах постачальникам товарів/послуг або до Державного бюджету Україні, стосуються ПН за листопад 2021 року: ІПН 34 2270099,00грн, ІПН 34 916746,00грн (усього 3186845грн).

Крім того подав додаток 4 (заяву про повернення суми бюджетного відшкодування) (Д4), в якій просив повернути 1154985,00грн (рядок 20.2.1).

Згідно з відомостями ЄДРПОУ ІПН 34 належить приватному підприємству "ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ "АТЛАНТІК-ТРЕЙДІНГ" (73000, Україна, 73000, Херсонська обл., місто Херсон, ВУЛИЦЯ БУДЬОННОГО, 20; основний господарської діяльності - 46.90 «Неспеціалізована оптова торгівля», а ІПН 34 - приватному підприємству "ГАЛАТЕЯ ТАВРІЇ" (73010, ХЕРСОНСЬКА область, місто ХЕРСОН, вулиця ВІКТОРА ГОШКЕВИЧА, будинок 29; основний зареєстрований вид діяльності - 46.21 «Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин»).

12.01.2022 подав чотири рази уточнюючі розрахунки податкових зобов`язань з ПДВ у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок листопада 2021 року:

1) о 15год.49хв.51сек.:

у розділі ІІ «Податковий кредит» у графі 16 «Від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного (звітного) періоду, зменшив показник до «-3126144,00грн» та відповідні рядки (р.16.1 «значення рядка 21 попереднього звітного (податкового періоду)» до «-83922грн», р.16.3 «збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу» зменшив до «-2286919грн») та у графі 17 «Усього за розділом ІІ» - до «-6836462грн»;

у розділі ІІІ «Розрахунки за звітний період» вказав у р.19 «Від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного (звітного) (р.17-р.19)» до «-4944190грн», таку ж суму вказав у р.20 та у р.21 (Д2) «Сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (р.19.-р.20.3 уточнюючого розрахунку (переноситься до р.16.1 декларациї наступного звітного періоду» - до «-3789205грн.»;

згідно з додатком №1 «Відомості про суми податку на додану вартість, зазначені у податкових накладних/розпрахунках коригування до податкових накладних, не зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладаних, та про податковий кредит з урахуванням його коригувнаня (Д1)» зменшив обсяг постачання щодо ПН, виписаних у листопаді 2021 року: ПН без зазначення індивідуального податкового номера на 750,00грн (додатково ПДВ 14% - 150,00грн), та щодо платника з кодом ЄДРПОУ 36 на 718,24грн (додатково ПДВ 14% - 143,66грн), - та, відповідно, в додатку 2 зменшено суму від`ємного значення ПДВ на 294,00грн. У додатку 3 до нього уточнив показники:

- таблиці 1:

суму від`ємного значення, що перевищує суму, обчислену відповідно до п.2001 ч.2 ст.2001 ПК України на момент подання податкової декларації, за вирахуванням у зменшення суми податкового боргу з ПДВ 4944190,00грн;

фактично сплачено у попередніх звітних періодах постачалникам товарів/послуг або до Дежавного бюджету України (графи 7 таблиці 2) 3186845грн;

сума, що підлягає бюджтеному відшкодуванню (зазначається сума рядка 1, яка не більша значення рядка 2) (значення цього рядка переноситься до рядка 20.2 декларації за поточний звітний (податковий) період) 1154985грн;-

- таблиці 2 «Розшифровка суми податку, фактично сплаченої у попередніх т азвітному (податкових) періодах постачальником товарів/послуг або до Державного бюджету України» (загальна сума від`ємного значення ПДВ 3186845грн):

ІПН 34 за листопад 2021 року від`ємне значення ПДВ 2270099,00грн;

ІПН 34 за листопад 2021 року від`ємне значення ПДВ 916746,00грн;-

2) о 15год.50хв.19сек:

Розділу ІІ «Податковий кредит» у графі 16 «від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного (звітного) періоду, збільшив показник до 3126144,00грн та відповідні рядки (р.16.1 «значення рядка 21 попереднього звітного (податкового періоду)» до 83922грн, р.16.3 «збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу» збільшив до 2286919грн) та у графі 17 «усього за розділом ІІ» - до 6836462грн;

Розділу ІІІ «Розрахунки за звітний період» вказав у р.19 «від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного (звітного) (р.17-р.19)» до «+4944190грн», таку ж суму вказав у р.20 та у р.21 (Д2) «Сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (р.19.-р.20.3 уточнюючого розрахунку (переноситься до р.16.1 декларації наступного звітного періоду» - до «+3789205грн.»;-

згідно з додатком №2 «Довідка про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду» у таблиці 1 збільшив суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21), усього до 3789499,00грн: яка виникла в липні 2021 року 2286919,00грн, що виникла в серпні 2021 року 448284,00грн, яка виникла в листопаді 2021 року 1054296,00грн.;-

3) о 16год.16хв.29сек:

Розділу ІІ «Податковий кредит» у графі 14 (Д1) «Коригування податкового кредиту» зменшив у колонці А до «-73504», у колонці Б до «-10291»; у графі 16 «Від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного (звітного) періоду, збільшив показник до 3126144,00грн та відповідні рядки (р.16.1 «значення рядка 21 попереднього звітного (податкового періоду)» до 83922грн, р.16.3 «збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу» збільшив до 2286919грн) та у графі 17 «усього за розділом ІІ» - до 6836756грн;

Розділу ІІІ «Розрахунки за звітний період» вказав у р.19 «Від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного (звітного) (р.17-р.19)» до «+4944484грн», таку ж суму вказав у р.20 та у р.21 (Д2) «Сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (р.19.-р.20.3 уточнюючого розрахунку (переноситься до р.16.1 декларації наступного звітного періоду» - до «+3789499грн.»;-

згідно з додатком №2 «Довідка про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду» у таблиці 1 збільшив суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21), усього до 3789499,00грн: яка виникла в липні 2021 року 2286919,00грн, що виникла в серпні 2021 року 448284,00грн, яка виникла в листопаді 2021 року 1054296,00грн;

4) о 16год.24хв.00сек:

Розділ ІІ «Податковий кредит» у графі 10 «Придбання (виготовлення, будівництво, спорудження, створення товарів, послуг та необоротних активів на митній території України» зменшив у колонці А до 2667992грн, у колонці Б до 533598грн; у гр.14 (Д1) «Коригування податкового кредиту» зменшив у колонці А до «-73504», у колонці Б до «-10291»; у графі 16 «Від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного (звітного) періоду, зменшив показник до «-3126144,00грн» та відповідні рядки (р.16.1 «значення рядка 21 попереднього звітного (податкового періоду)» до «-839225грн», р.16.3 «збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу» зменшив до «-2286919грн) та у графі 17 «усього за розділом ІІ» - до «-6836462,00грн»;

Розділ ІІІ «Розрахунки за звітний період» у гр.19 «Від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного (звітного) (р.17-р.19)» вказав «-4944190грн», таку ж суму вказав у р.20 та у р.21 (Д2) «Сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (р.19.-р.20.3 уточнюючого розрахунку (переноситься до р.16.1 декларації наступного звітного періоду» вказав «-3789205,00грн.»;-

згідно з додатком №1 «Відомості про суми податку на додану вартість, зазначені у податкових накладних/розпрахунках коригування до податкових накладних, не зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладаних, та про податковий кредит з урахуванням його коригувнаня (Д1)» зменшив обсяг постачання щодо ПН, виписаних у листопаді 2021 року: ПН без зазначення індивідуального податкового номера до -750,00грн (додатково ПДВ 14% - «-150,00грн»), та щодо платника з кодом ЄДРПОУ 36 до «-718,24грн» (додатково ПДВ 14% - «-143,66грн»);

згідно з додатком №2 «Довідка про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду» у таблиці 1 зменшив суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21), усього до «-294,00грн», яка виникла в листопаді 2021 року;

додатком 3 «Розрахунок суми бюджетного відшкодування (Д3)»:

- у таблиці 1 гр.1 (сума від`ємного значення, що не перевищує суму, обчислену відповідно до п.2001.3 ст.2001 ПК Урїани за вирахуванням суми, зарахованої у зменшення податквого боргу з ПДВ (рядок 20-рядок 20.1 декларації) 4944190грн, у гр.2 (фактично сплачено) 3186845грн , гр.3 (сума, що підлягає відшкодуванню) - 1154985,00грн;

- у таблиці 2 «Розшифровка суми податку, фактично сплаченої у попередніх т азвітному (податкових) періодах постачальником товарів/послуг або до Державного бюджету України» (загальна сума від`ємного значення ПДВ 3186845грн):

ІПН 34 за листопад 2021 року від`ємне значення ПДВ 2270099,00грн;

ІПН 34 за листопад 2021 року від`ємне значення ПДВ 916746,00грн.

13.01.2022 зазначені показники позивач вчергове відкоригував уточнюючим розрахунком:

4) о 16год.24хв.00сек:

Розділ ІІ «Податковий кредит» у графі 10 «Придбання (виготовлення, будівництво, спорудження, створення товарів, послуг та необоротних активів на митній території України» нічого не вказав, у гр.10.1 (придбання за основною ставкою) у колонці А збільшив до 2669461,00грн, у колонці Б до 533892,00грн; у гр. 17 «усього за розділом ІІ» - до « 6836462,00грн»;

Розділ ІІІ «Розрахунки за звітний період» у гр.19 «Від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного (звітного) (р.17-р.19)» вказав «+4944484,00грн», таку ж суму вказав у р.20 та у р.21 (Д2) «Сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (р.19.-р.20.3 уточнюючого розрахунку (переноситься до р.16.1 декларації наступного звітного періоду» вказав «+3789499,00грн.»;-

згідно з додатком №1 «Відомості про суми податку на додану вартість, зазначені у податкових накладних/розпрахунках коригування до податкових накладних, не зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладаних, та про податковий кредит з урахуванням його коригування (Д1)» у розділі ІІ «Податковий кредит» за ПН листопада 2021 року: без зазначеня ІПН збільшив обсяг постачання до 750,00грн (додатково ПДВ 14% 150,00грн), ІПН 36 до 718,24грн (додатково ПДВ 14% 143,66грн);

згідно з додатком №2 «Довідка про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду» у таблиці 1 збільшив суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21), усього до « 294,00грн», яка виникла в листопаді 2021 року.

Відповідно до наказу відповідача від 14.01.2022 №99-п головний державний інспектор відділу перевірок з питань відшкодування ПДВ управління податкового аудиту Янчукова С.В. провела документальну позапланову невиїзну перевірку позивача щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за листопад 2021 року у вказаній вище декларації з ПДВ з урахуванням уточнюючих розрахунків податкових зобов`язань з ПДВ від 12.01.2022 №, від 12.01.2022 №, від 12.01.2022 №, від 12.01.2022 №, від 13.01.2022 №, у т.ч. заявленого до відшкодування з бюджету в сумі 1154985,00грн.

До початку перевірки позивач надав посадовим особам відповідача оригінали документів, які пов`язані із предметом позапланової перевірки.

Її результати оформлені актом від 03.02.2022 №757/23-00-07-05-01/36774750 з висновками про допущені позивачем порушення:

п.198.6 ст.198 абз. «в» п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України (далі - ПК України), внаслідок чого завищено суму від`ємного значення, що зараховується до складу наступного звітного (податкового) періоду у сумі 150,00грн;

п.п.198.1-198.3, п.198.6 ст.198, п.200.1 абз. «в» п.200.4, п. 200.9 ст.200 ПК України, п.5 розд.V наказу Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 «Про затвердження форм та порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 січня 2016 року №159/28289 (далі - Наказ №21), у результаті чого завищено бюджетне відшкодування на суму 1102370грн;

п.200.1, п.200.4, п.200.9 ст.200 ПК України, п.5 розд.V Наказу №21, що призвело до завищення заявленої суми бюджетного відшкодування у декларації з ПДВ за листопад 2021 року в розмірі 52615грн (1370), у результаті чого у наданні такої суми бюджетного відшкодування відмовлено.

Висновки в частині заявлених до вирішення спору обставин обґрунтовані судженням про завищення за листопад 2021 року від`ємного значення ПДВ у сумі 1102370грн за рахунок безтоварних операцій з ПП «Галетея таврії», оскільки це підприємство з основних фондів має лише офіс та автомобіль TOYOTA LAND CRUISER 200 4/5 6 AT-Premium, земельних ділянок у користуванні або власності не має, не отримувало послуги з обробки землі, вирощування сільськогосподарських культур, транспортних послуг, не має достатньо трудових ресурсів, відсутні сертифікати якості на придбаний товар або інші документи для встановлення виробника товару, в ЄРПН відсутнє придбання соняшника та послуг зі зберігання товару. Крім того, неправильно заповнений додаток 3 до декларації за листопад 2021 року: у графі 5 таблиці 2 «Сума від`ємного значення» вказано суму в розмірі 3186845грн, яка повинна відповідати рядку 20.2 вказаної декларації «підлягає відшкодуванню (рядок 20.2.1+рядок 20.2.2) (рядок 3 Д3). У декларації вказана сума 1154985грн., у таблиці 2 додатка 3 (Д3) у рядках 1,2 графі 5 «сума від`ємного значення» відображені суми у періодах (листопад 2021 року), залишок від`ємного значення щодо яких не відповідає залишку від`ємного значення задекларованого у додатку 2 (Д2) до вказаної декларації. Як наслідок, не вірно відображено в додатку 3 суму бюджетного відшкодування 1102370грн, завищено заявлену суму бюджетного відшкодування ПДВ за листопад 2021 року у розмірі 52615грн (1370).

Акт підписаний керівником та в.о.головного бухгалтера позивача без зауважень.

Тому відповідач виніс 3 ППР, у т.ч. спірні:

№2290/23-00-07-05-01 форми В1, яким зменшено на 1102370,00грн заявлену суму бюджетного відшкодування ПДВ, задекларовану 17.12.2021 № за листопад 2021 року, та застосовано штраф 25% у розмірі 275593,00 грн;

№2294/23-00-07-05-01 форми В3, яким відмовлено у наданні бюджетного відшкодування ПДВ у сумі 52615,00 грн згідно з декларацією від 17.12.2021 № за листопад 2021 року.

Тому позивач звернувся в суд позовною заявою.

Для вирішення спору суд урахував вимогу абзацу другого ст.19 Конституції України діяти в порядку, межах і спосіб, що визначені законом.

Згідно з окремими положеннями п.19-1.1 ст.19 Податкового кодексу України (далі ПК України) контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків; контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів; здійснюють контроль за правомірністю бюджетного відшкодування податку на додану вартість тощо.

Підпунктом 14.1.157 14.1 ст.14 ПК України визначено, що податкове повідомлення-рішення - письмове повідомлення контролюючого органу (рішення) про обов`язок платника податків сплатити суму грошового зобов`язання, визначену контролюючим органом у випадках, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, або внести відповідні зміни до податкової звітності.

Відповідно до п.200.1 ст.200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

При від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума згідно з п.200.4 ст.200 ПК України:

а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Відповідно до п.187.1 ст.187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.

База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг згідно з п.188.1 ст.188 ПК України визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім акцизного податку на реалізацію суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів, збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, що справляється з вартості послуг стільникового рухомого зв`язку, податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками - суб`єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів (крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів).

При цьому база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг не може бути нижче ціни придбання таких товарів/послуг, база оподаткування операцій з постачання самостійно виготовлених товарів/послуг не може бути нижче звичайних цін, а база оподаткування операцій з постачання необоротних активів не може бути нижче балансової (залишкової) вартості за даними бухгалтерського обліку, що склалася станом на початок звітного (податкового) періоду, протягом якого здійснюються такі операції (у разі відсутності обліку необоротних активів - виходячи із звичайної ціни), за винятком:

товарів (послуг), ціни на які підлягають державному регулюванню;

газу, який постачається для потреб населення;

електричної енергії, ціна на яку склалася на ринку електричної енергії.

До складу договірної (контрактної) вартості включаються будь-які суми коштів, вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо покупцем або через будь-яку третю особу у зв`язку з компенсацією вартості товарів/послуг. До складу договірної (контрактної) вартості не включаються суми неустойки (штрафів та/або пені), три проценти річних від простроченої суми та інфляційні витрати, відшкодування шкоди, у тому числі відшкодування упущеної вигоди за рішеннями міжнародних комерційних та інвестиційних арбітражів або іноземних судів, що отримані платником податку внаслідок невиконання або неналежного виконання договірних зобов`язань.

До бази оподаткування включаються вартість товарів/послуг, які постачаються (за виключенням суми компенсації на покриття різниці між фактичними витратами та регульованими цінами (тарифами) у вигляді виробничої дотації з бюджету та/або суми відшкодування орендодавцю - бюджетній установі витрат на утримання наданого в оренду нерухомого майна, на комунальні послуги та на енергоносії), та вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо отримувачем товарів/послуг, поставлених таким платником податку.

У випадках, передбачених статтею 189 цього Кодексу, база оподаткування визначається з урахуванням положень статті 189 цього Кодексу.

До податкового кредиту відповідно до п.198.1 ст.198 ПК України відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з:

а) придбання або виготовлення товарів та послуг;

б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності);

в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України;

г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу;

ґ) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Згідно з п.198.2 ст.198 ПК України датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше:

дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг;

дата отримання платником податку товарів/послуг.

Для операцій із ввезення на митну територію України товарів датою віднесення сум податку до податкового кредиту є дата сплати податку за податковими зобов`язаннями згідно з пунктом 187.8 статті 187 цього Кодексу, а для операцій з постачання послуг нерезидентом на митній території України - дата складення платником податкової накладної за такими операціями, за умови реєстрації такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Податковий кредит звітного періоду визначається відповідно до п.198.3 ст.198 ПК України виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з:

придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг;

придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи);

ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

Згідно з п.198.5 ст.198 ПК України платник податку зобов`язаний нарахувати податкові зобов`язання виходячи з бази оподаткування, визначеної відповідно до пункту 189.1 статті 189 цього Кодексу, та скласти не пізніше останнього дня звітного (податкового) періоду і зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних в терміни, встановлені цим Кодексом для такої реєстрації, зведену податкову накладну за товарами/послугами, необоротними активами, придбаними/виготовленими з податком на додану вартість (для товарів/послуг, необоротних активів, придбаних або виготовлених до 1 липня 2015 року, - у разі якщо під час такого придбання або виготовлення суми податку були включені до складу податкового кредиту), у разі якщо такі товари/послуги, необоротні активи призначаються для їх використання або починають використовуватися:

а) в операціях, що не є об`єктом оподаткування відповідно до статті 196 цього Кодексу (крім випадків проведення операцій, передбачених підпунктом 196.1.7 пункту 196.1 статті 196 цього Кодексу) або місце постачання яких розташоване за межами митної території України;

б) в операціях, звільнених від оподаткування відповідно до статті 197, підрозділу 2 розділу XX цього Кодексу, міжнародних договорів (угод) (крім випадків проведення операцій, передбачених підпунктом 197.1.28 пункту 197.1 статті 197 цього Кодексу та операцій, передбачених пунктом 197.11 статті 197 цього Кодексу);

в) в операціях, що здійснюються платником податку в межах балансу платника податку, у тому числі передача для невиробничого використання, переведення виробничих необоротних активів до складу невиробничих необоротних активів;

г) в операціях, що не є господарською діяльністю платника податку (крім випадків, передбачених пунктом 189.9 статті 189 цього Кодексу).

У разі якщо такі товари/послуги, необоротні активи в подальшому починають використовуватися в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності, у тому числі переведення невиробничих необоротних активів до складу виробничих необоротних активів, платник податку може зменшити суму податкових зобов`язань, що були нараховані відповідно до цього пункту, на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, зазначеної в абзаці першому цього пункту, зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних.

З метою застосування цього пункту податкові зобов`язання визначаються по товарах/послугах, необоротних активах:

придбаних для використання в неоподатковуваних операціях - на дату їх придбання;

придбаних для використання в оподатковуваних операціях, які починають використовуватися в неоподатковуваних операціях, - на дату початку їх фактичного використання, визначену в первинних документах, складених відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні.

Відповідно до п.198.6 ст.198.6 ПК України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 1095 календарних днів з дати складення податкової накладної/розрахунку коригування.

Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням строку реєстрації, включаються до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше ніж через 1095 календарних днів з дати складення податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних.

Оцінюючи правомірність винесення ППР №2290/23-00-07-05-01 форми В1, яким зменшено на 1102370,00грн заявлену суму бюджетного відшкодування ПДВ, задекларовану 17.12.2021 № за листопад 2021 року, та застосовано штраф 25% у розмірі 275593,00 грн, суд встановив.

Зазначена сума ПДВ згідно зі вказаними вище відомостями податкової звітності позивача стосується правочинів з ПП «Галетея Таврії». Щодо них укладений договір, специфікації на кожну партію, оформлені видаткові накладні (далі ВН) та податкові накладні (далі ПН), наявні ТТН та картки аналізу зерна позивачем.

Вказаний договір від 22.11.2021 №22/11-2021 укладений щодо поставки соняшнику органічного лінолевого врожаю 2020 року на умовах: ТОВ «НСК-Агро» Херсонська область м.Херсон вул.Острівське шосе, 10А.

У загальнодоступних відомостях ЄДРПОУ ТОВ «НСК-Агро» - код 40108502, зарестроване: 73000, Херсонська область, місто Херсон, шосе Острівське, будинок 10-А. Зареєстровані види господарської діяльності: 52.10 Складське господарство, 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин, 49.41 Вантажний автомобільний транспорт, 50.40 Вантажний річковий транспорт, 52.22 Допоміжне обслуговування водного транспорту, 52.24 Транспортне оброблення вантажів, 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту, 77.34 Надання в оренду водних транспортних засобів.

Специфікація контрагентами складена на кількість 390=/-2% за ціною 20175,44грн без ПДВ (ПДВ - 14%) із вартості 1т 2824,56грн, 23000,00грн. Орієнтовна вартість усього товару 8970000,62грн (у т.ч. ПДВ 14%).

Щодо задекларованого ПДВ наявні ВН:

від 25.11.2021 - №37 на 280,88т (ПДВ 793362,86грн);

від 26.11.2021 №38 на 109,4т (ПДВ 309007,04грн).

У ст.2 вказаного Договору зазначені умови до кількості та якості товару, у т.ч. в пункті 2.4 обов`язок постачальника надати покупцю документальні підтвердження відповідності якості органічного товару транзакційний сертифікат, який замовляється згідно з правилами Сертифікуючого органу на партію купленого та переміщеного товару.

Транзакційний сертифікат якості на відповідні партії зерна для позивача відсутні як на дату податкової перевірки, так і судового розгляду.

Розрахунок згідно з п.3.3 Договору здійснюється в 100% передоплаті згідно з виставленими рахунками. Відповідно до п.6.3 якість товару (партії товару) визначається щодо показників сертифікованою (акредитованою) лабораторією позивача у справі.

Тобто, лаборатні дослідження позивачем якості зерна не замінюють транзакційний сертифікат. У позивача відсутні докази придбання зерна саме врожаю 2020 року та вкзаний транзакційний сертифікат, докази зважування кожної партії товару.

Рахунок на оплату №12 від 23.11.2021 виставлений на 390,28т вартістю 8976440,62грн (ПДВ 1102369,90грн).

Платіжним доручення №10753 від 23.11.2021 позивач перерахував 8000000,00грн (ПДВ 982456,14грн), №10759 від 25.11.2021 на суму 850000,0грн., у т.ч. ПДВ 104385,96грн, №10813 від 08.12.2021 на суму 126440,63грн., у т.ч. ПДВ 15527,80 грн. Тобто, повної передоплати кожної замовленої партії не відбувалося.

Водночас виписані ПН у листопаді 2021 року, які включені до податкової звітності позивача, у т.ч. розрахунку на відшкодування ПДВ, від:

23.11.2021 №18 347,826063т (ПДВ 982456,1404грн),

25.11.2021 №22 36,95652т (ПДВ 104385,967грн),

26.11.2021 №23 5,497417т (ПДВ 15527,7934грн).

Вказана в ПН кількість зерна не відповідає кількості зерна у ВН та ТТН у розрізі на вказані дати, та свідчить про їх зважування до граму товару, що не підтведжується жодним доказом (1тона =1000000 грам).

ТТН виписані:

1) від 25.11.2021:

автоперевізником зазначене ПП «Інвеставто», хоча в ТТН відсуті його печатки та підписи водія: №0035 нетто 8830 кг, №0040 - 21180кг, №0042 20280кг, №0041 23280кг, №0043 21880кг, №0044 21910кг, №0045- 21420кг, №0046 23220кг;

автоперевізником вказаний позивач №10036 нетто 24320кг,

автоперевізником вказаний ФОП Цибульський, хоча в ТТН відсутні його печатка та підпис - №0034 23500кг, №0038 24820кг, №0047 23240кг;

№0039 ФОП ТОВСТОЛЯКА без печатки та підпису 22500кг,

2) від 26.11.2021 :

автоперевізником вказано ФОП ОСОБА_1 , хоча відсутня його печатка та підпис №0048 24320кг;

№0051 без зазначення перевізника 21400кг;

перевізником вказанопозивача №0052 19340кг;

зазначений автомоперевізником ПП «Інвеставто» без печатки та його підписів №0049 21760 кг, №0050 22550кг.

В ЄРПН такі послуги автоперевізників не задекларовані, а вказана в ТТН кількість кожної партії не підтверджується вказаній у ПН та у ВН за кількістю з датами поставки.

Згідно з відомостями ЄРПН у ПП «Галетея Таврії» не було придбано чи відвантажено на вказані дати достатньої (відповідної вказаній станом на 25.11.2021 та 26.11.2021) для продажу позивачу кількості зерна соняшника.

Зокрема, послуги зберігання у 2021 році не задекларовані, на 23.11.2021 жодного придбання зерна соняшника, хоча задекларовано придбання у ТОВ «НСК-АГРО»: 12.11.2021 2 партії по 10,6т, 19.11.2021 3,17т, 25.11.2021 281т, 26.11.2021 109т. Отже, станом на дати виписаних ПН і ТТН, ПДВ з яких ввійшли до задекларованого позивачем податкового кредиту та вплинули на розмір від`ємного значення за листопад 2021 року, включене в розрахунок на відшкодування, у зазначеного підприємства не було в наявності відповідної кількості товару.

ПП «Галетея Таврії» задекларувало складське приміщення 17.08.2022 у м.Миколаїв Інгульський р-н, вул.Казарського, буд.2/В. До вказаної дати жодні публічні державні реєстри відомостей про наявні основні засоби у нього не містять. Також у нього з 23.10.2020 обліковується автомобіль TOYUTA LAND CRUISER 200 4/5 AT-Premium та офіс у м.Херсон Суворовський р-н, вул.Віктора Гошкевича, буд.29. Жодного транспорта, здатного за технічними характеристиками бути використаним у виробництві чи перевезенні зерна соняшника, щодо нього не зареєстровано, придбання таких послуг у ЄРПН ним не задекларовано.

З приводу переміщення товару суд урахував, що перевезення великовагових вантажів, оскільки такі перевезення мають свої особливості, що стосуються виконання комплексу вимог при вантажно-розвантажувальних роботах, власне процесу перевезення та його документального оформлення, а також узгодження таких правил із відповідними компетентними установами регламентують Правила перевезень вантажів автомобільним транспортом в Україні, затверджених наказом Міністерства транспорту України від 14.10.97 №363 (далі - Правила №363).

Відповідно до абз. 27 розділу І Правил №363 ТТН - єдиний для всіх учасників транспортного процесу документ, призначений для обліку товарно-матеріальних цінностей на шляху їх переміщення, розрахунків за перевезення вантажу та обліку виконаної роботи, та є одним із документів, що може використовуватися для списання товарно-матеріальних цінностей, оприбуткування, складського, оперативного та бухгалтерського обліку, що може бути складений у паперовій та/або електронній формі та має містити обов`язкові реквізити, передбачені цими Правилами.

Згідно з п.11.1. Правил №363 вона є основним документом на перевезення вантажів, а форму наведено в додатку 7 до цих Правил.

ТТН суб`єкт господарювання може оформлювати без дотримання форми, наведеної в додатку 7 до цих Правил, за умови наявності в ній інформації про назву документа, дату і місце його складання, найменування (прізвище, ім`я, по батькові) Перевізника та/або експедитора, замовника, вантажовідправника, вантажоодержувача, найменування та кількість вантажу, його основні характеристики та ознаки, які дають можливість однозначно ідентифікувати цей вантаж, автомобіль (марка, модель, тип, реєстраційний номер), причіп/напівпричіп (марка, модель, тип, реєстраційний номер), пункти навантаження та розвантаження із зазначенням повної адреси, посади, прізвища та підписів відповідальних осіб вантажовідправника, вантажоодержувача, водія та/або експедитора.

Сторони можуть внести до ТТН будь-яку іншу інформацію, яку вони вважають необхідною.

Залежно від виду вантажу та його специфічних властивостей до основних документів додаються інші (сертифікати, свідоцтва тощо), що визначається правилами перевезень зазначених вантажів, у паперовому та/або електронному вигляді.

Вказані ТТН, підписані позивачем, не містять відомостей про будь-які товаро-супровідні документи.

Згідно з п.11.2. Правил №363 оформлення перевезень вантажів ТТН здійснюється незалежно від умов оплати за роботу автомобіля.

Відповідно до п.11.3. Правил №363 ТТН на перевезення вантажів автомобільним транспортом виписує Замовник (вантажовідправник) у трьох примірниках. Замовник (вантажовідправник) засвідчує всі примірники ТТН підписом.

Згідно з п.11.4. Правил №363 після прийняття вантажу згідно з ТТН водій (експедитор) підписує всі її примірники.

Відповідно до п.11.5. Правил №363 у разі використання ТТН у паперовій формі перший примірник товарно-транспортної накладної залишається у Замовника (вантажовідправника), другий - водій (експедитор) передає вантажоодержувачу, третій примірник, засвідчений підписом вантажоодержувача, передається Перевізнику.

Згідно з п.11.6. Правил №363 у тих випадках, коли в ТТН немає можливості зазначити всі найменування вантажу, підготовленого для перевезення, до такої накладної Замовник додає документ довільної форми з обов`язковим зазначенням відомостей про вантаж (графи 1 10 ТТН).

У таких випадках в ній зазначається, що до неї додається як товарний розділ документ у паперовій або електронній формі, без якого товарно-транспортна накладна вважається недійсною і не може використовуватись для розрахунків із Замовником.

Відповідно до п.11.7. Правил №363 час прибуття (вибуття) автомобіля для завантаження і розвантаження Замовник зобов`язаний зазначати відповідно до пунктів 8.25, 8.26 глави 8 цих Правил.

Згідно з п.11.8. Правил №363 у разі перевантаження вантажу в процесі перевезення на інший автомобіль складається акт довільної форми в паперовій або електронній формі, в якому обов`язково зазначаються:

повне найменування, місцезнаходження (для юридичних осіб) або прізвище, ім`я, по батькові, місце проживання (для фізичних осіб - підприємців) власника транспортного засобу, який прийняв вантаж;

прізвище, ім`я, по батькові водія, який прийняв вантаж;

реєстраційний номер транспортного засобу Перевізника, який прийняв вантаж;

реєстраційний номер транспортного засобу Перевізника, який здав вантаж.

Акт складається у двох примірниках, які підписують представники (водії) обох Перевізників (по одному для кожного), проставляючи особисті підписи або ЕП.

Всупереч вказаним вимогам у жодній ТТН не вказано товаро-супровідних документів на дату та час навантажувально-розвантажувальних операцій, відсутні печатки й штампи перевізників.

Крім того, вказані в них пункти навантажень товару, що відповідає зареєстрованій адресі ТОВ «НСК-Агро», за якою згідно з даними його заяв форми 20-ОПП наявний виключно офіс, а його складські приміщення за іншою адресою та значно пізніше дати спірних операцій позивача, а саме з 10.01.2022.

Заявами форми 20-ОПП щодо наявності основних засобів та відомостями ЄРПН за 2021 рік підтверджується, що на дати складання первинних документів та декларування ПДВ ПП «Галетея Таврії» не володіло земельними ділянками, транспортними засобами для вироблення/вирощування/обробку/перевезення зерна соняшника, витрати на оренду складських приміщень, комунальні платежі, інтернет, логістичні послуги, будь-які інші для ведення реальної господарської діяльності, кількості працівників, які би могли обробити землю, виростити зерно, зберігати/розвантажувати зерно соняшника. Податковою звітністю підтверджено перебування у штаті цього контрагента чотирьох працівників.

Отже, кількість, вид товару у розрізі вказаних дат придбання зазначеного підприємства, його переміщення, пункти навантаження, розвантажуваль-розвантажувальні роботи, переміщення не підтверджені сукупністю належних, допустимих і достовірних доказів.

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України від 16 липня 1999 року №996-XIV Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні (далі - ЗУ №996-XIV) метою ведення бухгалтерського обліку і складання фінансової звітності є надання користувачам для прийняття рішень повної, правдивої та неупередженої інформації про фінансовий стан та результати діяльності підприємства.

Бухгалтерський облік та фінансова звітність згідно зі ст.4 ЗУ №996-XIV ґрунтуються на таких принципах:

повне висвітлення - фінансова звітність повинна містити всю інформацію про фактичні та потенційні наслідки господарських операцій та подій, здатних вплинути на рішення, що приймаються на її основі;

автономність - кожне підприємство розглядається як юридична особа, відокремлена від її власників, у зв`язку з чим особисте майно та зобов`язання власників не повинні відображатися у фінансовій звітності підприємства;

послідовність - постійне (з року в рік) застосування підприємством обраної облікової політики. Зміна облікової політики можлива лише у випадках, передбачених національними положеннями (стандартами) бухгалтерського обліку, міжнародними стандартами фінансової звітності та національними положеннями (стандартами) бухгалтерського обліку у державному секторі, і повинна бути обґрунтована та розкрита у фінансовій звітності;

безперервність - оцінка активів та зобов`язань підприємства здійснюється виходячи з припущення, що його діяльність буде тривати й надалі;

нарахування - доходи і витрати відображаються в бухгалтерському обліку та фінансовій звітності в момент їх виникнення, незалежно від дати надходження або сплати грошових коштів;

превалювання сутності над формою - операції обліковуються відповідно до їх сутності, а не лише виходячи з юридичної форми;

єдиний грошовий вимірник - вимірювання та узагальнення всіх господарських операцій підприємства у його фінансовій звітності здійснюються в єдиній грошовій одиниці;

інших принципах, визначених міжнародними стандартами або національними положеннями (стандартами) бухгалтерського обліку, або національними положеннями (стандартами) бухгалтерського обліку в державному секторі залежно від того, які з наведених стандартів застосовуються підприємством.

Підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій згідно з ч.1 ст.9 ЗУ №996-XIV є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Первинні та зведені облікові документи відповідно до ч.2 ст.9 ЗУ №996-XIV можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити, якщо інше не передбачено окремими законодавчими актами України: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Первинні документи, складені в електронній формі, застосовуються у бухгалтерському обліку за умови дотримання вимог законодавства про електронні документи та електронний документообіг.

Неістотні недоліки в документах, що містять відомості про господарську операцію, не є підставою для невизнання господарської операції, за умови, що такі недоліки не перешкоджають можливості ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції, та містять відомості про дату складання документа, назву підприємства, від імені якого складено документ, зміст та обсяг господарської операції тощо.

Господарська операція - дія або подія, яка викликає зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства (ст.1 ЗУ №996-XIV).

Зобов`язання - заборгованість підприємства, що виникла внаслідок минулих подій і погашення якої в майбутньому, як очікується, приведе до зменшення ресурсів підприємства, що втілюють у собі економічні вигоди.

Економічна вигода - потенційна можливість отримання підприємством грошових коштів від використання активів.

Витрати - зменшення економічних вигод у вигляді зменшення активів або збільшення зобов`язань, що призводить до зменшення власного капіталу (за винятком зменшення капіталу за рахунок його вилучення або розподілення власниками).

Доходи - збільшення економічних вигод у вигляді збільшення активів або зменшення зобов`язань, яке призводить до зростання власного капіталу (за винятком зростання капіталу за рахунок внесків власників).

Отже, для правильного ведення податкової звітності документи бухгалтерського обліку повинні відображати дійсну господарську операцію, внаслідок якої суб`єкти господарювання отримують зміни в майновому стані. Складання первинних документів та формування податкової звітності щодо правочинів, які реально не відбувалися, є податковим порушенням.

Посилання позивача щодо отримання його контрагентом відшкодування ПДВ за періоди червень-вересень, листопад 2019 року, за січень 2020 року, листопад 2021 року, декларування у фінансовій звітності за 2020 рік доходу 11732500грн, чистого прибутку 221300грн, активів 10907500грн, зобов`язань 0грн, відсутність відкритих виконавчих проваджень та неперебування в Єдиному реєстрі боржників не як на дату господарських операцій, так і на момент завершення податкової перевірки, а станом на 24.02.2022 не знаходиться у стані припинення доказами не підтверджено.

Основним видом діяльності позивача є виробництво соняшникової олії. Водночас відсутні докази переробки товару, щодо придбанян якого складені ВН і ПН.

Відомості про вироки у кримінальних провадженнях за ст.ст.209, 212, 358, 366 Кримінального кодексу України щодо здійснення ПП «Галатея Таврії» щодо ухилення від сплати податків, підробки документів, легалізації коштів, одержаних злочинним шляхом, - відсутні. Зазначене не виключає заходів досудого розслідування відповідних фактів.

Зважаючи на встановлені вище факти та обставини, у т.ч. невідповідність податкової звітності з ПДВ первинним документам щодо придбання товару відповідної кілкості на відповідні дати, висновки відповідача про те, що позивач безпідставно завищив від`ємне значення ПДВ на вказану суму коштів, обґрунтовані.

Порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності, зокрема наявності ліцензій, дозволів, на відсутність яких вказує контролюючий орган, також не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування витрат та податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема і у вигляді позбавлення права на податковий кредит, за можливу, на думку контролюючого органу, неправомірну діяльність його контрагентів». Такі правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 19 червня 2018 року по справі №826/7704/16 (адміністративне провадження №К/9901/38191/18) та від 17 квітня 2018 року по справі №820/475/17 (адміністративне провадження №К/9901/4907/17), від 09.02.2018 у справі №804/1940/14 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 72029288) та від 13.01.2021 у справі №810/1811/17 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 94129747), від 16.04.2019 у справі №804/6909/17 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 81366768) та від 21.02.2020 у справі №815/253/16 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 87758646). Водночас відсутні докази, що вказаний контрагент позивача допустив податкові порушення щодо недекларування наявних основних засобів та придбання товару, що підлягав продажу позивачу.

У вказаному ППР, окрім зняття задекларованого від`ємного значення ПДВ, нараховано штраф 25%.

Відповідно до п.14.1.265 ст.14 ПК України штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з осіб, що вчинили податкове правопорушення або порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми визначеного податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, завищеної суми бюджетного відшкодування згідно з п.123.2 ст.123 ПК Україні передбачене за діяння, передбачені пунктом 123.1 цієї статті, вчинені умисно. Зокрема, за вчинення платником податків діянь, що зумовили визначення контролюючим органом суми податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, зменшення суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків на підставах, визначених підпунктами 54.3.1, 54.3.2 (крім випадків зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларованої до повернення з бюджету у зв`язку із використанням права на податкову знижку), 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу.

Вказані обставини свідчать, що виявлені порушення вчинені за безпосередньої вини позивача, а отже, умисно. То ж застосування вказаного штрафу обгрунтоване.

Тому суд дійшов висновку, що вказане спірне ППР прийняте з дотриманням вимог закону, правомірно та скасуванню не підлягає.

Щодо ППР №2294/23-00-07-05-01 форми В3, яким відмовлено у наданні бюджетного відшкодування ПДВ у сумі 52615,00 грн згідно з декларацією від 17.12.2021 № за листопад 2021 року.

З урахуванням підпп. «б» п.200.4 ст.200 ПК України при від`ємному значенні різниці між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду платник ПДВ має право заявити таку суму, в частині, що не перевищує реєстраційну суму на момент отримання контролюючим органом декларації, до бюджетного відшкодування на поточний рахунок платника податку та/або сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету шляхом заповнення рядка 20.2 та,відповідно, рядків 20.2.1 та/або 20.2.2 декларації, форма якої затверджена наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 «Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість», який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за № 159/28289 із змінами та доповненнями (далі Порядок №21).

Згідно з підп. 4-5 п. 5 розд. V Порядку № 21 сума від`ємного значення (рядок 20 у декларації):

зараховується у зменшення суми податкового боргу, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до Кодексу) (відображається у рядку 20.1);

підлягає бюджетному відшкодуванню (відображається у рядку 20.2): на рахунок платника у банку (відображається у рядку 20.2.1) та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України (відображається у рядку 20.2.2). Платники податку, які відповідно до статті 200 розділу V Кодексу мають право на бюджетне відшкодування податку на додану вартість, здійснюють розрахунок бюджетного відшкодування та додають до декларації (Д3) (додаток 3) та (Д4) (додаток 4).

Розрахунок суми бюджетного відшкодування здійснюється в межах суми, обчисленої відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації, за вирахуванням від`ємного значення поточного звітного (податкового) періоду, зарахованого у зменшення суми податкового боргу з податку на додану вартість.

Значення рядка 3 таблиці 1 (Д3) (додаток 3) переноситься до рядка 20.2 декларації;

зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

При заповненні рядка 20.2 обов`язковим є подання (Д3) (додаток 3) та (Д4) (додаток 4).

Залишок від`ємного значення після вирахування суми податкового боргу та суми бюджетного відшкодування (рядок 20 - рядок 20.1 - рядок 20.2) відображається у рядку 20.3;-

сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3), відображається у рядку 21 та переноситься до рядка 16.1 наступного звітного (податкового) періоду.

Відомостями дослідженої податкової звітності з урахуванням її уточнень підтверджується, що у декларації вказана сума 1154985грн. у таблиці 2 додатка 3 (Д3) у рядках 1,2 графі 5 «Сума від`ємного значення» відображені суми у періодах (листопад 2021 року), залишок від`ємного значення щодо яких не відповідає залишку від`ємного значення задекларованого у додатку 2 (Д2) до вказаної декларації. У графі 5 таблиці 2 «Сума від`ємного значення» вказано суму ПДВ у розмірі 3186845грн. Неправильно відображено в додатку 3 суму бюджетного відшкодування - 1102370грн, що призвело до завищення суми бюджетного відшкодування ПДВ за листопад 2021 року у розмірі 52615грн (1370).

Отже, доводи відповідача про допущені помилки у заповненні додатку 3 (Д3) до декларації з ПДВ за листопад 2021 року (у графі 5 таблиці 2 вказано суму, що не відповідає рядку 20.2 вказаної декларації) підтверджено. Посилання позивача на подвійне притягнення таким чином до відповідальності безпідставне, зважаючи, що сума відшкодування в додатку 4 є меншою задекларованого ПДВ від правочинів з ПП «Галетея Таврії» та вказаного в додатку 3 щодо розрахунку ПДВ від двох платників податків.

Тому суд дійшов висновку про правомірність зазначеного ППР та відсутність підстав для його скасування.

Зважаючи на результат вирішеного спору, судові витрати, понесені позивачем, розподілу згідно зі ст.ст.132-139 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) не підлягають.

Керуючись ст.ст.2-20, 72-78, 132-139, 242-245, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю Красногірський олійний завод (19733, Черкаська обл., Золотоніський р-н, село Антипівка; ) до Головного управління ДПС у Черкаській області (18002, м.Черкаси, вул.Хрещатик, буд.235; код ВП ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 30.05.2022:

№2290/23-00-07-05-01 форми В1, яким зменшено заявлену суму бюджетного відшкодування податку на додану вартість на 1102370,00 грн та застосовано штраф у розмірі 275593,00 грн;

№2294/23-00-07-05-01 форми В3, яким відмовлено у наданні бюджетного відшкодування податку на додану вартість у сумі 52615,00 грн,-

відмовити повністю.

2. Судові витрати розподілу не підлягають.

3. Копію рішення направити учасникам справи.

4. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного його тексту.

Суддя Анжеліка БАБИЧ

Рішення виготовлене в повному обсязі 03.11.2022.