Справа № 580/10486/21
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2022-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Файдюка В.В.

суддів: Мєзєнцева Є.І.

Собківа Я.М.

При секретарі: Шепель О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Дзензелівське» на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 03 червня 2022 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Дзензелівське» до Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Дзензелівське» (далі - позивач, ТОВ «Дзензелівське») звернулося до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Черкаській області (далі - відповідач, ГУ ДПС у Черкаській області), в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення від 11 листопада 2021 року №, прийняте ГУ ДПС у Черкаській області про накладення штрафу на ТОВ «Дзензелівське» в розмірі 221 827,06 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що оскаржуване ППР прийнято за наслідками проведення відповідачем камеральної перевірки. Вказане ППР не відповідає нормам чинного законодавства, оскільки прийняте за формою 6, затвердженою Порядком №846, натомість мало бути прийнято за формою 7. Крім того, спірне ППР було надіслане з порушенням строків, встановлених Порядком №846. Також зазначено, що камеральна перевірка своєчасності сплати узгоджених податкових зобов`язань до бюджету позивача мала б проводитись виключно по документах податкової звітності та на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, однак, податковий орган під час даної перевірки брав до уваги не лише дані податкової звітності, як передбачається нормами ПКУ, а й витребував копії відповідних документів, у зв`язку із чим проведена перевірка одночасно має ознаки як камеральної, так і документальної, що свідчить про порушення порядку проведення перевірок, внаслідок чого перевірка є протиправною, відповідно, прийняте за її результатами податкове повідомлення-рішення також є незаконним.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 03 червня 2022 року вказаний адміністративний позов залишено без задоволення.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що формальні порушення у податкових повідомленнях-рішеннях не є підставою для звільнення платника податку від відповідальності, передбаченої законом. Окремі дефекти форми рішення контролюючого органу не повинні сприйматися як безумовні підстави для висновку щодо протиправності спірного рішення і, як наслідок, про його скасування.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, невідповідність висновків суду обставинам справи та на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою позов задовольнити повністю.

Доводи апеляційної скарги аналогічні доводам позовної заяви.

Заслухавши суддю-доповідача, учасників процесу, які з`явились у судове засідання, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, Головним управлінням ДПС у Черкаській області була проведена камеральна перевірка своєчасності сплати ТОВ «Дзензелівське» узгоджених податкових зобов`язань до бюджету, про що складено Акт №7059/23-00-18-0507/32837429 від 08 жовтня 2021 року (далі - Акт перевірки).

Актом перевірки встановлено, що позивачем протягом граничних строків несвоєчасно сплачено узгоджену суму податкових зобов`язань по ПДВ в порушення пп.16.1.4 п. 16.1 ст. 16, п. 57.1 ст. 57, п. 203.2 ст. 203 ПК України за податковою декларацією з ПДВ № від 20 листопада 2020 року. Кількість днів затримки складає 30 днів та визначено розмір штрафних санкцій у сумі - 221 827,06 грн.

В ході відпрацювання платнику на підставі п. 20.1 ст.20 Кодексу та з метою визначення розміру фінансової відповідальності за порушення правил сплати (перерахування) грошового зобов`язання з податку на додану вартість відповідно до ст. 124 Кодексу, позивачу було направлено лист від 20 липня 2021 року №14765/6/23-00-18-0512 про надання пояснень та підтверджуючих документів щодо причин несвоєчасної сплати узгодженого грошового зобов`язання зі сплати податку на додану вартість. На даний лист платником відповіді не надано.

Таким чином, на підставі даних доперевірочного аналізу відповідачем встановлено, що ТОВ «Дзензелівське» удавано та цілеспрямовано не створювало умови, які не мали іншої мети, як неналежне виконання вимог Кодексу в частині своєчасної сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку на додану вартість, що є вирішальною ознакою умисності податкового правопорушення. Зокрема, платником своєчасно в повному обсязі не сплачувались поточні зобов`язання по податкових деклараціях, за що передбачена відповідальність згідно пункту 124.1 статті 124 Податкового Кодексу.

За наслідками розгляду заперечень позивача на Акт перевірки, відповідач листом від 08 листопада 2021 року повідомив товариство, що висновки Акту перевірки залишено без змін.

На підставі висновків вказаного Акту перевірки Головним управлінням ДПС у Черкаській області було прийнято податкове повідомлення-рішення від 11 листопада 2021 року №, яким до позивача застосовано штраф за порушення строку сплати узгоджених грошових зобов`язань з ПДВ у розмірі 221 827,06 грн.

Не погоджуючись з зазначеним податковим повідомленням-рішенням, вважаючи, що відповідачем порушено порядок проведення камеральної перевірки та прийняття за її результатами податкового повідомлення-рішення, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Колегія суддів апеляційної інстанції, перевіряючи у межах доводів апеляційної скарги законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України, який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Обов`язком платника, згідно п. 16.1.3 статті 16 ПК України, є: подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Статтею 19-1 ПК України передбачено, що контролюючі органи здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків; забезпечують ведення обліку податків, зборів, платежів; надають інформаційно-довідкові послуги з питань податкового та іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до пп. 20.1.7 п. 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи мають право отримувати від платників податків, платників єдиного внеску та надавати у межах, передбачених законом, документи в електронному вигляді.

Згідно пп.72.1.1 п. 72.1 статті 72 ПК України для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла: від платників податків та податкових агентів, зокрема інформація: що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, звітах про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, інших звітних документах; що міститься у наданих великими платниками податків в електронній формі копіях документів з обліку доходів, витрат та інших показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування (податкових зобов`язань), первинних документах, які ведуться в електронній формі, регістрах бухгалтерського обліку, фінансовій звітності, інших документах, пов`язаних з обчисленням та сплатою податків і зборів; про фінансово - господарські операції платників податків; про застосування реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій, у тому числі електронні копії розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, поданих до контролюючих органів. Для цілей цього підпункту терміни вживаються у значеннях, наведених у Законі України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг".

Відповідно до п.73.3 статті 73 ПК України контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.

Такий запит підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу і повинен містити:

1) підстави для надіслання запиту відповідно до цього пункту, із зазначенням інформації, яка це підтверджує;

2) перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати;

3) печатку контролюючого органу.

Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб`єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав, зокрема, за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Платники податків та інші суб`єкти інформаційних відносин зобов`язані подавати інформацію, визначену в запиті контролюючого органу, та її документальне підтвердження (крім проведення зустрічної звірки) протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту (якщо інше не передбачено цим Кодексом).

Статтею 75 ПК України встановлено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до п.п. 75.1.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно статті 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 ПК України.

Так, результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка (п.86.1).

Податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу (п.86.8).

Згідно п.58.2 статті 58 ПК України форма та порядок надіслання податкового повідомлення-рішення визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Податкове повідомлення-рішення надсилається (вручається) за кожним окремим податком, збором та/або разом із штрафними санкціями, передбаченими цим Кодексом, а також за кожною штрафною (фінансовою) санкцією за порушення норм іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на такий контролюючий орган, та/або пенею за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

На виконання вказаної правової норми розроблено Порядок надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків», який затверджений наказом Міністерства фінансів України 28 грудня 2015 року №1204 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 31 грудня 2020 року №846 (далі - Порядок №1204).

Відповідно до Порядку №1204 податкове повідомлення-рішення за формою «Ш» складається у разі застосування штрафних санкцій за порушення строків сплати грошових зобов`язань згідно форм наведених у додатках 6 та 7.

Так, податкове повідомлення-рішення згідно додатку 6 заповнюється (складається) до 01 січня 2021 року та за результатами документальних перевірок, розпочатих до 01 січня 2021 року, а згідно додатку 7 заповнюється (складається) після 01 січня 2021 року.

Позиція позивача ґрунтується на тому, що спірне податкове повідомлення-рішення прийняте за формою 6, затвердженою Порядком №1204, натомість мало бути прийнято за формою 7.

Однак, на переконання суду, окремі дефекти форми рішення контролюючого органу не повинні сприйматися як безумовні підстави для висновку щодо протиправності спірного рішення і, як наслідок, його скасування. Якщо спірне рішення прийнято контролюючим органом у межах своєї компетенції та з його змісту можна чітко встановити зміст цього рішення (зокрема, порушення законодавства, за які застосовуються відповідні санкції, та розмір останніх), таке рішення може бути визнане правомірним навіть у разі, коли не дотримано окремих елементів форми спірного рішення.

Більше того, будь-які дефекти, допущені при оформленні спірного рішення, використання не тої форми податкового повідомлення-рішення, суттєво на вирішення спору впливати не можуть, оскільки позивач, як вірно зазначено судом першої інстанції, не заперечує встановленого контролюючим органом порушення строків сплати узгоджених податкових зобов`язань з ПДВ.

Наведене узгоджується з правової позицією, викладеною Верховним Судом у постанові від 11 вересня 2018 року по справі №826/11623/16.

Відповідно до ч.1, 2 Розділу ІІІ Порядку №1204, після підписання податкове повідомлення-рішення (крім податкового повідомлення-рішення за формою «Ф») не пізніше наступного робочого дня надсилається (вручається) платнику податків.

Податкове повідомлення-рішення вважається належним чином надісланим (врученим) платнику податків, якщо його надіслано у порядку, визначеному статтею 42 Кодексу.

Так, відповідно до п.42.2 статті 42 Кодексу документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Відповідачем у відзиві на позовну заяву зазначено, що спірне податкове повідомлення-рішення прийнято 11 листопада 2021 року, а направлено позивачу 12 листопада 2021 року. Колегія суддів перевірити дану інформацію не має змоги, оскільки на офіційному сайті ДП «Украпошта» відомостей про відстеження поштового відправлення за трек-номером 984 не міститься у зв`язку зі спливом відповідного терміну. Разом з тим, судом першої інстанції згідно відомостей відстеження на сайті ДП «Украпошта» з`ясовано, що податкове повідомлення-рішення направлено позивачу 13 листопада 2021 року.

Тобто, з наведеного вбачається, що відповідачем дійсно було порушено строк надсилання (вручення) платнику податків податкового повідомлення-рішення на один день. Між тим, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо того, що вказана обставина не може слугувати підставою для скасування спірного рішення, оскільки вона жодним чином не спростовує встановленого відповідачем податкового правопорушення. Крім того, позивач, обмежившись констатуванням затримки направлення рішення, не зазначив жодних обставин, за яких направлення контролюючим органом спірного ППР на день пізніше вплинуло на його права чи позбавило його можливості своєчасного вчинити певні дії для їх захисту, у зв`язку із чим вказані доводи суд вважає необґрунтованими.

Щодо доводів позивача про те, що камеральна перевірка своєчасності сплати узгоджених податкових зобов`язань до бюджету позивача мала б проводитись виключно по документах податкової звітності та на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, однак, податковий орган під час даної перевірки брав до уваги не лише дані податкової звітності, як передбачається нормами ПКУ, а й витребував згідно запиту №14765/6/23-00-18-0512 від 20 липня 2021 року копії відповідних документів, у зв`язку із чим проведена перевірка одночасно має ознаки як камеральної, так і документальної, що свідчить про порушення порядку проведення камеральної перевірки, то суд вважає їх безпідставними. Слід зазначити, що вказаним запитом витребовувалися у позивача пояснення та докази, що їх підтверджують, саме за результатами проведеної перевірки та у зв`язку із встановленням в ході перевірки порушення податкового законодавства, а не під час проведення такої перевірки, що спростовує твердження позивача, проте, цілком відповідає повноваженням відповідача, визначеним статтями 72 та 73 ПК України.

Таким чином, перевірку відповідачем проведено на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість) та за відсутності жодних інших документів, наданих суб`єктом господарювання. Вказані обставини свідчать про те, що проведена перевірка не відповідає критеріям документальної перевірки, що вказані у п.75.1.2 ч.75.1 статті 75 ПК України, натомість здійснений захід податкового контролю у повній мірі відповідає ознакам камеральної перевірки.

Як встановлено судом, підставою проведення камеральної перевірки стала перевірка своєчасності сплати ТОВ «Дзензелівське» узгоджених податкових зобов`язань до бюджету.

За результатом проведеної перевірки ТОВ «Дзензелівське» встановлено факт несвоєчасної сплати узгодженої суми податкових зобов`язань по податку на додану вартість протягом граничних строків в порушення пп.16.1.4 п.16.1 ст.16, п. 57.1, ст. 57, п. 203.2 ст. 203 Кодексу (платіж 14060100) по податковій декларації з податку на додану вартість № від 20 листопада 2020 року, термін сплати - 30 листопада 2020 року на загальна суму 4 436 541,20 грн.

Так, згідно п. 57.1 статті 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За п.11 підрозділу 10 розділу XX перехідних положень Кодексу штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за наслідками перевірок, які здійснюються контролюючими органами, застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких штрафних (фінансових) санкцій (з урахуванням норм пункту 7 цього підрозділу).

Так, починаючи з 01 січня 2021 року фінансова відповідальність за порушення правил сплати (перерахування) грошового зобов`язання передбачена статтею 124 Кодексу, відповідно до п.1 якої у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах:

при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу;

при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Таким чином, приймаючи до уваги, що обставина сплати позивачем узгоджених податкових зобов`язань з ПДВ згідно податкової декларації з податку на додану вартість № від 20 листопада 2020 року з порушенням граничних строків у 30 днів не заперечується позивачем та встановлена контролюючим органом, суд дійшов висновку про обґрунтованість застосування відповідачем штрафних санкцій до позивача у розмірі 5% від несвоєчасно сплачених грошових зобов`язань.

Згідно ч. 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Відповідно до п.1 ч.1 статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 316, 321, 325, 329, 331 КАС України суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Дзензелівське» - залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 03 червня 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтями 329, 331 КАС України.

Повний текст рішення виготовлено 01 листопада 2022 року.

Головуючий суддя: В.В. Файдюк

Судді: Є.І. Мєзєнцев

Я.М. Собків