Справа № 340/11365/21
Суддя: Головко О.В.
Дата ухвалення: 2022-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Головко О.В.
перевіривши у м. Дніпрі апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті
на рішення Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 12 серпня 2022 року (суддя Савельєва О.В.) в адміністративній справі
за позовом ОСОБА_1
до Державної служби України з безпеки на транспорті, Центрального міжрегіонального Управління Укртрансбезпеки у Кіровоградській області Державної служби України з безпеки на транспорті
третя особа Управління державного казначейства в Кіровоградській області
про скасування постанови про застосування адміністративного штрафу,
Одночасно апелянт просить поновити пропущений строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.
Вирішуючи клопотання, суддя зазначає, що статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.
Відповідно до частини 4 вказаної статті апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.
Відповідно до частини 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Суддею встановлено, що Знам`янським міськрайонним судом Кіровоградської області 12 серпня 2022 року ухвалено рішення, копія якого отримана апелянтом 18.08.2022, що підтверджується Довідкою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області про доставку електронного листа, яка міститься в матеріалах адміністративної справи.
Апеляційна скарга подана 07 жовтня 2022 року.
Апелянт зазначає, що у зв`язку з введенням воєнного стану, а також проведенням активних бойових дій безпосередньо у м. Києві, Державна служба України з безпеки на транспорті, як орган державної влади, не мав можливості з поважних причин функціонувати з 24.02.2022 аж по кінець квітня через безпосередню близькість до епіцентру бойових дій. За цей час була винесена величезна кількість рішень судами першої інстанції, в яких відповідач не мав можливості взяти участь, так само було відкрито провадження по багатьом справам. У зв`язку з таким обсягом навантаження, яке утворилось більше ніж за два місяці, значна кількість справ потребувала одномоментного реагування шляхом направлення відзивів та апеляційних скарг. Вказані обставини спричинили пропуск строку апеляційного оскарження, який, на думку апелянта, виходячи із ситуації, що склалася по своїй суті, є незначним. Крім цього апелянт зазначає, що місцем реєстрації представника відповідача є м. Херсон, який був окупований з перших днів війни, що є загальнодоступною інформацією, що також стало причиною пропуску строку на апеляційне оскарження.
Надаючи оцінку вказаним поясненням, суддя-доповідач зазначає, що відповідачем у справі є Державна служба України з безпеки на транспорті місцезнаходження якої у м. Київ.
Апеляційна скарга подана та підписана адвокатом Гонтар Поліною Анатоліївною, при цьому в якості адреси представника зазначено м. Херсон.
Суддя зазначає, що відповідачем у справі є саме Державна служба України з безпеки на транспорті, а не адвокат Гонтар П.А., а тому пояснення щодо перебування представника у м. Херсон не можуть бути прийнятті як поважні причини пропуску строків.
Додатково суддя зазначає, що апелянт не обмежений у виборі осіб, які можуть здійснювати представництво інтересів апелянта в судах. Крім цього, суддя зазначає, що апелянт, як орган державної влади, має штатних юристів, які знаходяться у м. Києві, що також надавало можливість подати апеляційну скаргу у строк, визначений законом.
Суддя звертає увагу, що недоліки в організації роботи не можуть бути визнанні як поважні причини пропуску процесуальних строків, оскільки дотримання вимог норми процесуального права є обов`язком для всіх учасників адміністративного процесу.
Пояснення апелянта щодо неможливості працювати в період з 24 лютого по кінець квітня 2022 року суддя-доповідач відхиляє, оскільки рішення у цій адміністративній справі прийнято 12 серпня 2022 року.
Зазначені обставини унеможливлюють вирішення питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.
Крім цього, відповідно до частини 5 статті 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору встановлюється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Частиною 5 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Велика палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року по справі № 543/775/17 дійшла правового висновку, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.
Чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.
З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Суддя-доповідач при вирішенні питання щодо можливості відкриття апеляційного провадження зазначає, що відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2021 року 2270 грн. 00 коп.
Таким чином, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, становить 681 грн. 00 коп.
Разом з тим, суддя зазначає, що відповідно до частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
З огляду на те, що апелянтом подано апеляційну скаргу через систему «Електронний суд», розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, становить 544 грн. 80 коп.
Проте апелянтом до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору.
Натомість апелянтом подано клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги у зв`язку із введенням на території України воєнного стану.
Апелянт зазначає, що Постановою Кабінету Міністрів України від 04 березня 2022 року № 188 внесено зміни до Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09 червня 2021 року № 590, у зв`язку із чим відкриття асигнувань із державного бюджету відбувалося за пріоритетними напрямками на національну безпеку і оборону та на здійснення заходів правового режиму воєнного стану. На даний час, у зв`язку з зазначеним, на рахунку Державної служби України з безпеки на транспорті за КЕКВ 2800, за яким здійснюються видатки для сплати судового збору, фінансування не здійснюється.
Вирішуючи клопотання, суддя зазначає, що відповідно до статті 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
З огляду на наведені норми законодавства, вбачається, що судочинство здійснюється в умовах воєнного стану на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Суддя-доповідач зазначає, що жодних змін з питань розстрочення, відстрочення, звільнення від сплати судового збору під час дії воєнного стану не вносилося ані до Кодексу адміністративного судочинства України, ані до Закону України «Про судовий збір».
Отже пояснення апелянта відхиляються суддею-доповідачем.
Крім цього, відповідно до частини 9 статті 44 КАС України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.
Суддею встановлено, що апеляційна скарга подана через систему «Електронний суд», проте апелянтом не надано до суду доказу надсилання листа з описом вкладення про направлення копії апеляційної скарги іншим учасникам справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Статтею 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Згідно з ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
Частиною 6 статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону).
Враховуючи, що нормами ст. 286 КАС України не врегульовано процедуру поновлення процесуального строку на оскарження судового рішення, постановленого за правилами цієї статті, суддя доходить висновку про необхідність застосування в даній справі ч. 3 ст. 298 КАС України в порядку аналогії закону.
Зазначені обставини вказують на невідповідність апеляційної скарги вимогам процесуального законодавства, а тому вона підлягає залишенню без руху.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 169, 298 Кодексу адміністративного судочинства України суддя,
У задоволенні клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті про відстрочення сплати судового збору відмовити.
Надати апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надання до суду:
1) письмових пояснень із зазначенням інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження з підтвердженням таких обставин належними доказами;
3) доказу надсилання листа з описом вкладення про направлення копії апеляційної скарги з доданими до неї документами іншим учасникам справи.
Ухвала суду набирає законної сили з 04 листопада 2022 року та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Головко