Справа № 160/9771/22
Суддя: Рянська Вікторія В'ячеславівна
Дата ухвалення: 2022-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 листопада 2022 року Справа № 160/9771/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рянської В.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в місті Дніпрі у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування,
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , у якій позивач просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме будівлі за адресою: АДРЕСА_1 фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , до повного усунення порушень, зазначених в акті № 10 від 28.01.2022. Крім того, позивач просить суд встановити у судовому рішенні спосіб і порядок його виконання шляхом зобов`язання зупинити експлуатацію зазначеної будівлі до повного усунення порушень, зазначених в акті № 10 від 28.01.2022.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що в період з 25.01.2022 до 28.01.2022 відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» було проведено планову перевірку фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якої встановлено порушення пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, які зафіксовано актом перевірки № 10 від 28.01.2022. Подальша експлуатація вказаного об`єкта із встановленими перевіркою порушеннями створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань пожежної безпеки не дозволяє початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості без погодження з органами ДСНС України у Дніпропетровській області.
Відсутність інструкції, яка визначає дії працівників у разі виявлення пожежі, а також щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, може призвести до загибелі та травмування людей внаслідок незнання порядку дій в разі виникнення пожежі.
Непроведення інструктажу з питань пожежної безпеки може призвести до незнання первинних дій при виникненні пожежі та способу користування первинними засобами пожежогасіння.
Відсутність або невідповідність планів (схем) евакуації людей на випадок пожежі призводить до затримки або невірного напрямку евакуації, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність навчання з програми пожежно-технічного мінімуму призведе до паніки та неправильних дій персоналу при виникненні пожежі, що в свою чергу сприятиме розвитку пожежі, перешкоджатиме евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі, його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху.
Порушення умов експлуатації топочної (котельні) може призвести до аварійної експлуатації обладнання, нагрівання елементів обладнання, займання та виникнення пожежі в приміщенні з подальшим впливом небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Порушення зберігання продукції та горючих матеріалів може призвести до виникнення пожежі, перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При відсутності протипожежних дверей (люків, клапанів, вікон) з нормованою межею вогнестійкості або їх невідповідності можливі втрата цілісності та втрата теплоізолювальної спроможності даної перешкоди, що підвищує вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), унеможливлює евакуацію людей з будівлі, може призвести до отруєння чадним газом та продуктами горіння та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Оздоблення стін, стелі, підлоги на шляху евакуації матеріалами з вищою пожежною небезпекою, ніж нормативно встановлено, може призвести до легкого займання, швидкого горіння, з високою димоутворювальною здатністю та за токсичністю продуктів горіння - надзвичайно небезпечними, що в свою чергу перешкоджатиме евакуації людей, сприятиме затору людського потоку та збільшенню часу евакуації, збільшить час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створюватиме загрозу життю та/або здоров`ю людей у будівлі.
Порушення вимог до евакуаційних виходів, а саме відчинення дверей не в напрямку евакуації, унеможливить їх використання як евакуаційного виходу при виникненні пожежі, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Порушення виконання монтажу електричних мереж та їх невідповідність, тобто зменшення ступеня захисту електричних мереж, призводить до аварійної експлуатації електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Прокладання електричних проводів по горючій основі призведе до нагрівання горючої основи під час експлуатації електричних проводів та може призвести до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність схеми підключення електрощита з пояснювальним написом унеможливлює у разі виникнення пожежі відключення від електроживлення окремого приміщення.
Непроведення замірів опору ізоляції силової та освітлювальної електромережі перешкоджає визначенню можливості застосування освітлювальної та силової електромережі для безаварійної роботи або роботи в режимі короткого замкнення, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Неналежне утримання автоматичної системи пожежогасіння та автоматичної пожежної сигналізації призведе до пізнього виявлення пожежі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть неефективними, не відбудеться оповіщення людей, які перебувають у приміщеннях, у зв`язку з чим продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей, що перебуватимуть у приміщенні, гасіння пожежі буде здійснено лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
Відсутність первинних засобів пожежогасіння та невідповідність їхнього технічного стану унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприятиме беззахисності людини перед факторами пожежі та призведе до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність відповідних знаків безпеки може призвести до перешкоджання знаходження шляхів евакуації та місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння.
Непроведення ідентифікації об`єкта господарської діяльності для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, унеможливлює визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій.
Відсутність навчання з питань цивільного захисту призведе до паніки та неправильних дій персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприятиме розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджатиме евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі, його порушення може призвести до виникнення надзвичайної ситуації.
Відсутність об`єктових тренувань з питань цивільного захисту призведе до неправильних дій персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприятиме розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджатиме евакуації людей та ліквідації надзвичайної ситуації, а в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення надзвичайної ситуації або вибуху.
Відсутність засобів індивідуального захисту призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків.
Позивач також просить зобов`язати зупинити експлуатацію зазначеного об`єкта до повного усунення порушень, оскільки при виконанні судових рішень у справах такої категорії державні виконавці відмовляють у відкритті виконавчого провадження з тих підстав, що зазначення у виконавчому документі про застосування заходів реагування (а саме застосування заходів реагування у виді повного або часткового зупинення роботи підприємства) не є заходами примусового виконання рішення суду, які передбачені статтею 32 Закону України «Про виконавче провадження» та не зобов`язує боржника вчинити певні дії. Крім того, державні виконавці не мають можливості виконати такі рішення суду на підставі статті 75 Закону України «Про виконавче провадження». Виникла прогалина у законодавстві щодо виконання рішень судів про застосування заходів реагування у виді повного або часткового зупинення роботи підприємств, оскільки Кодексом цивільного захисту України не надано повноважень центральному органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, та його структурним підрозділам, повноважень щодо виконання вказаних судових рішень, а законодавством, що регулює порядок виконання рішень судів органами державної виконавчої служби, не визначено порядок та спосіб виконання рішень суду про застосування заходів реагування органами виконавчої служби, та у Законі України «Про виконавче провадження» відсутній такий захід примусу як застосування заходів реагування у виді повного або часткового зупинення роботи підприємства.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.07.2022 поновлено строк звернення до суду; прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; призначено розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами; встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи, у тому числі відповідачу - строк для подання відзиву на позов разом з доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача - протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали; витребувано у відповідача докази усунення порушень, вказаних в акті перевірки № 10 від 28.01.2022; постановлено витребувані докази надати суду у строк для подання відзиву.
17.08.2022 до суду надійшов відзив, у якому відповідач просила відмовити в задоволенні позову. Зазначила, що 10.08.2022 позивачем за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання ФОП ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки було складено акт № 68, відповідно до якого було встановлено лише п`ять порушень вимог законодавства, які відповідачем на час подання відзиву усунуто в повному обсязі. 12.08.2022 відповідачем подано позивачу заяву про проведення позапланової перевірки об`єкта за адресою: АДРЕСА_1 . На час подання відзиву позивач не повідомив дату проведення позапланового заходу. Копію акту за результатами перевірки після її проведення буде надано суду. За результатами проведення позапланових заходів позивачем не надавалися приписи з вимогами про усунення виявлених порушень із встановленням строку для їх усунення.
05.09.2022 до суду надійшла відповідь на відзив, у якій представник позивача вказав, що чинним законодавством не передбачено, що зверненню до суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення діяльності має передувати складення припису щодо усунення виявлених під час перевірки порушень. Оскільки позивач є спеціальним органом, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належним доказом усунення зафіксованих в акті перевірки № 10 від 28.01.2022 порушень є результати повторної перевірки. Зазначеним актом перевірки зафіксовано 41 порушення вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, які створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей в будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , що стало підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом. Після звернення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області з цим позовом до суду, за заявою суб`єкта господарювання було проведено позапланову перевірку ФОП ОСОБА_1 з метою підтвердження усунення порушень, зазначених в акті № 10 від 28.01.2022. За результатами перевірки складено акт № 68 від 10.08.2022, відповідно до якого не усунуто 5 виявлених порушень. 12.08.2022 на адресу Криворізького районного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області надійшла заява відповідача про проведення перевірки з метою підтвердження усунення порушень, зазначених в акті № 68 від 10.08.2022. Відповідно до наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області № 323 від 25.08.2022 «Про проведення перевірок» та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) № 1138 від 25.08.2022 у період з 26.08.2022 до 02.09.2022 заплановано проведення перевірки ФОП ОСОБА_1 . Про результати перевірки суд буде повідомлено додатково. Відповідачем частково усунено виявлені порушення, що свідчить про добросовісність намірів відповідача та вжиття відповідних заходів. Водночас, доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не надано.
Станом на час розгляду справи заперечень від відповідача не надійшло. Відповідно до ч. 4 ст. 159 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також КАС України) подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов таких висновків.
Судом встановлено, що на підставі наказу начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області № 583 від 17.12.2021 «Про проведення перевірок», посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) № 200 від 04.01.2022 Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області було проведено планову перевірку додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту суб`єктом господарювання ФОП ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 .
31.12.2021 повідомлення про проведення зазначеного планового заходу зі здійснення державного нагляду контролю було надіслано ФОП ОСОБА_1 рекомендованим листом.
Планову перевірку проведено у період з 25.01.2022 до 28.01.2022. У проведенні заходу державного нагляду (контролю) брала участь ФОП ОСОБА_1
28.01.2022 за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання ФОП ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки було складено акт № 10. В акті зазначено, що захід проводився щодо розважального комплексу, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
Актом № 10 від 28.01.2022 встановлено наявність таких порушень вимог законодавства:
1) пунктів 1, 2, 4, 5 статті 57 Кодексу цивільного захисту України (далі також КЦЗУ), пункту 4 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні (далі також ППБУ) - не надано декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки або інший дозвільний документ;
2) пункту 3 розділу ІІ ППБУ на об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) не встановлений протипожежний режим;
3) пункту 3 розділу ІІ ППБУ не встановлено наказом (інструкцією) порядок проведення планово-попереджувальних ремонтів та оглядів електроустановок, опалювального, вентиляційного, технологічного та іншого інженерного обладнання;
4) пункту 4 розділу ІІ ППБУ у приміщеннях об`єкта відсутні інструкції про заходи пожежної безпеки, які мають бути розроблені та затверджені керівником об`єкта;
5) пункту 4 розділу ІІ ППБУ об`єкт не забезпечено планами (схемами) евакуації людей на випадок пожежі, що вивішуються на видимих місцях;
6) пунктів 15, 16, 20 розділу ІІ ППБУ з працівниками об`єкту не проведено інструктажі з питань пожежної безпеки;
7) пунктів 16, 20 розділу ІІ ППБУ керівник об`єкту не пройшов навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки відповідно до пунктів 12, 14 постанови КМУ № 444 від 26.06.2013;
8) пунктів 15, 16, 20 розділу ІІ ППБУ працівники об`єкту, робота яких пов`язана з підвищеною пожежною небезпекою, не пройшли спеціальне навчання (пожежно-технічний мінімум) відповідно до пунктів 12, 14 постанови КМУ № 444 від 26.06.2013;
9) пункту 21 розділу ІІ ППБУ допущено встановлення котла на твердому паливі всередині приміщення розважального комплексу без проектної документації, затвердженої у встановленому порядку;
10) пункту 21 розділу ІІ ППБУ з метою забезпечення безпечного евакуювання та надання інформації щодо правил поведінки в умовах обмеженої видимості або повної темряви (аварійного відключення освітлення) при загрозі виникнення надзвичайної ситуації (пожежі, аварії, стихійного лиха, катастрофи, загрози здійснення терористичного акту тощо) системи евакуаційні фотолюмінісцентні не розроблені для розважального комплексу відповідно до ДСТУ 7313:2013. Плани евакуації не виконано на основі фотолюмінісцентних матеріалів. Плани евакуації повинні бути поверховими (загальними) та секційними. Розроблені плани евакуації узгоджуються з органами державного пожежного нагляду і затверджуються керівником організації відповідно до додатку Ф п. 4.6.1, п. 10.7, п. 10.1, п. 8.1 ДСТУ 7313:2013;
11) п. 1.2 розділу ІІІ ППБУ на території об`єкта допущено влаштування звалища горючих відходів;
12) п. 2.3 розділу ІІІ, п. 1.24 розділу IV ППБУ приміщення електрощитової не відділено від інших приміщень протипожежними дверима з нормованою межею вогнестійкості, а саме у підвальному приміщенні відповідно до п. 2.2 НПАОП 40.1-1.32-01 п. 6.1; п. 6.2; п. 6.4, табл. 3. ДБН В.1.1-7:2016;
13) п. 2.3 розділу ІІІ, п. 1.24 розділу IV ППБУ приміщення топочної не відділено від інших приміщень протипожежними дверима з нормованою межею вогнестійкості, а саме в основному залі на 1-му поверсі відповідно до п. 6.1; п. 6.2; п. 6.4, табл. 3. ДБН В.1.1-7:2016;
14) п. 2.12 розділу ІІІ ППБУ допущено використання приміщення електрощитової не за призначенням, а саме для розміщення господарського приладдя;
15) п. 2.17, 2.23 розділу ІІІ ППБУ допущено опорядження (облицювання) стін та стелі у приміщенні основного залу 1-го поверху матеріалом з вищою пожежною небезпекою, ніж Г2, В2, Д2, Т2;
16) п. 2.23 розділу ІІІ ППБУ допущено утримання дверей на шляхах евакуації, що відчиняються проти напрямку виходу з приміщення (будівлі), а саме двері виходу назовні з будівлі;
17) п. 1.1 розділу IV ППБУ відкрито прокладені електропроводи не розміщено в електротехнічні плінтуси, короби тощо, а саме в підсобних приміщеннях та коридорі 1-го поверху відповідно до п. 2.5.6 НПАОП 40.1-1.32-01;
18) п. 1.12 розділу IV ППБУ відсутній акт проведення прихованих робіт по прокладанню проводів (кабелів) за підвісною стелею в основному залі 1-го поверху;
19) п. 1.16 розділу IV ППБУ електрощити, групові електрощитки не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки);
20) п. 1.20 розділу IV ППБУ не проведено заміри опору ізоляції та перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;
21) п. 2.3, 2.17 розділу IV ППБУ керівництвом об`єкту не визначено особу, що має займатися топленням печей та котлів, і яка повинна пройти навчання з пожежно-технічного мінімуму. Режим, час і тривалість топлення печей встановлюються розпорядженням керівника підприємства з урахуванням місцевих умов;
22) п. 2.5 розділу IV ППБУ не проведення очищення димоходів і печей від сажі з фіксацією у відповідному журналі;
23) п. 2.6 розділу IV ППБУ не виконано захист підлоги з горючих матеріалів під топковими дверцятами (топковим отвором), шляхом встановлення металевого листа розміром 0,7х0,5м, що розташовується свої довгим боком уздовж печі;
24) п. 1.4 розділу V ППБУ на пульті керування (блоці) системи пожежної сигналізації не вивішені (установлені) таблички із зазначенням приміщень, що підлягають захисту, або технологічного устаткування, типу та кількості сповіщувачів;
25) п. 1.4 розділу V ППБУ у приміщенні, де розміщено прилади системи пожежної сигналіції (СПЗ) та вузли керування СПЗ, не вивішено інструкцію про порядок дій чергового (оперативного) персоналу на випадок появи сигналів про пожежу або несправність в СПЗ;
26) п. 1.1 розділу V, п.п. 2.2 розділу ІІІ ППБУ допущено утримання системи пожежної сигналізації у несправному стані, а саме пожежний приймально-контрольний прилад (ППКП) не забезпечено двома джерелами електричного живлення (акумуляторною батареєю), на ППКП індикатор вказує на несправність;
27) п. 1.2 розділу V ППБУ не всі приміщення обладнані системою пожежної сигналізації відповідно до п. 5.1; Додаток А, табл. А1, табл. А2 ДБН В.2.5-56:2014;
28) п. 1.2 розділу V ППБУ для гасіння пожеж при загорянні жиру в зонах з кухонним обладнанням (фритюрниці) не встановлено модульні системи локального пожежогасіння, спеціалізовані для такого виду загорянь, відповідно до п. 8.1.5 ДБН В.2.5-56:2014;
29) п. 1.2 розділу V ППБУ відсутня система димовидалення в залі підвального поверху (за відсутності вікон природного освітлення) відповідно до п. 10.2.4 ДБН В.2.5-56:2014;
30) п. 3.8 розділу V ППБУ не проведено розрахунок відповідної кількості первинних засобів пожежогасіння (вогнегасників);
31) п. 3.17, п. 3.19, п. 3.20, п. 3.22 розділу V, п. 2.2 розділу ІІІ ППБУ не надано акт на проведення технічного обслуговування наявних вогнегасників;
32) п. 3.10 розділу V ППБУ відсутні вказівні знаки для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння, які повинні бути розміщені на видимих місцях на висоті 2-2,5 м від рівня підлоги;
33) п. 3.10, п. 3.15 розділу V ППБУ допущено розміщення вогнегасників у важкодоступних місцях, а не шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника або установлення в шафи пожежних кран-комплектів, у спеціальні тумби, на підставки, що надійно закріплені, на підлозі (якщо дозволяє конструкційне виконання, у пожежні щити (стенди);
34) п. 2 ч. 1 ст. 69 КЦЗУ - не проведено ідентифікацію щодо визначення потенційної небезпеки відповідно до п. 9, п. 10, п. 11. Наказ МНСУ № 98 п. 7, п. 12. Додаток 1 Наказ МНСУ № 338;
35) п. 4 ч. 1 ст. 20 КЦЗУ на об`єкті евакуаційні заходи щодо працівників та майна суб`єкта господарювання під час виникнення надзвичайних ситуацій не організовано та не здійснюються;
36) п. 8 ч. 1 ст. 20 КЦЗУ не забезпечено проведення навчання керівництва закладу на територіальних курсах з питань цивільного захисту відповідно до п. 15 ПКМУ № 444;
37) п. 1 ч. 1 ст. 20 КЦЗУ не розроблено та не затверджено графік проведення спеціальних об`єктових навчань і тренувань з питань цивільного захисту відповідно до п. 14 ПКМУ № 444;
38) п. 2 ч. 1 ст. 20 КЦЗУ не розроблено та не затверджено обсяги забезпечення працюючого персоналу закладу засобами радіаційного та хімічного захисту відповідно до п. 5, п. 6, п. 7, п. 8, п. 9 ПКМУ № 1200;
39) п. 2 ч. 1 ст. 20 КЦЗУ не забезпечено працівників об`єкта засобами колективного та індивідуального захисту;
40) п. 3 ч. 1 ст. 20 КЦЗУ на об`єкті не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії відповідно до п. 13 ПКМУ № 444;
41) пункту 4 глави 6 розділу V ППБУ допущено до роботи працівників, які не пройшли навчання, інструктажів і перевірки знань з питань цивільного захисту, зокрема, з техногенної безпеки.
Один примірник зазначеного акту 28.01.2022 було отримано ФОП ОСОБА_1 , про що акті міститься відповідна відмітка.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» № 877-V від 05.04.2007 (далі - Закон № 877-V).
Відповідно до статті 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Абзацом першим частини п`ятої 5 статті 4 Закону № 877-V визначено, що виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Згідно з частинами першою та шостою статті 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
Відповідно до частини сьомої статті 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до підпункту 39 пункту 4 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1052 від 16.12.2015, ДСНС організовує і здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання.
Згідно з підпунктами 27, 35 пункту 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом ДСНС України № 3 від 04.02.2013 (у редакції наказу ДСНС України від 12.11.2018 № 661) Головне управління відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно- монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
На суб`єкта господарювання покладаються обов`язки щодо забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання; здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики (стаття 20 Кодексу цивільного захисту України).
Відповідно до частини першої статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Згідно з підпунктом 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до частини другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Згідно з підпунктами 1, 4, 6, 8 частини першої статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
- недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, нормами і правилами;
- нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;
- невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;
- відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій.
Відповідно до ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Згідно із частиною третьою статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки покладається на власника (власників) земельної ділянки та іншого об`єкта нерухомого майна або наймачів (орендарів) земельної ділянки та іншого об`єкта нерухомого майна, якщо це обумовлено договором найму (оренди), а також на керівника (керівників) суб`єкта господарювання.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1417 від 30.12.2014 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні (далі - Правила), які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами державної влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.
Пунктами 4, 5 розділу І Правил встановлено, що пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж. Особи, відповідальні за забезпечення пожежної безпеки на підприємствах та об`єктах, їх права та обов`язки визначаються відповідно до законодавства.
Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів (пункт 1 розділу ІІ Правил).
Під час експлуатації об`єктів забороняється знижувати рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта (пункт 22 розділу ІІ Правил).
Спір у цій справі виник у зв`язку із застосуванням до ФОП ОСОБА_1 заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , до повного усунення порушень, зазначених в акті № 10 від 28.01.2022.
Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.
При обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
На момент розгляду справи доказів усунення відповідачем у повному обсязі виявлених перевіркою порушень суду не надано.
Вказані порушення не є формальними, а стосуються наявності у відповідача порушень, які можуть призвести до займання і відсутності необхідної системи заходів для уникнення пожежі, забезпечення своєчасного її виявлення та гасіння, попередження людей про небезпеку.
Поняття загроза життю та/або здоров`ю людини є оціночним поняттям, який лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.
Так, згідно із пунктом 24 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.
Відповідно до вимог пункту 3.1 Національного класифікатору ДК 019:2010 Класифікатор надзвичайних ситуацій, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 11 жовтня 2010 року № 457 (далі - Класифікатор) надзвичайна ситуація - порушення нормальних умов життя та діяльності людей на окремій території чи об`єкті на ній або на водному об`єкті, спричинене аварією, катастрофою, стихійним лихом чи іншою небезпечною подією, зокрема епідемією, епізоотією, епіфітотією, пожежею, що призвело (може призвести) до виникнення великої кількості постраждалих, загрози життю та здоров`ю людей, їх загибелі, значних матеріальних утрат, а також до неможливості проживання населення на території чи об`єкті, ведення там господарської діяльності.
Відповідно до пункту 26 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Згідно із вимогами пункту 33 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Отже, пожежі належать до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров`ю людей виникає як при наявності порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, так і за наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від наслідків такого порушення, що підвищують ризик виникнення пожеж та шкідливого впливу небезпечних чинників при пожежі, яка уже виникла.
Таким чином, підставами для застосування заходів реагування в першу чергу є встановлення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Наявність на час проведення перевірки порушень пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, які зафіксовано актом перевірки № 10 від 28.01.2022, відповідачем не заперечується. Відомості про подання відповідачем заперечень або зауважень до акту перевірки № 10 від 28.01.2022 в матеріалах справи також відсутні.
Надаючи оцінку виявленим під час контролюючого заходу та відображеним у акті перевірки порушенням, суд дійшов висновку, що у сукупності виявлені порушення відповідача у сфері пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту повинні кваліфікуватись як такі, що створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, оскільки можуть призвести до займання та розповсюдження вогню в приміщеннях об`єкта відповідача та невідворотних негативних наслідків.
Як встановлено з наданої відповідачем копії акту № 68 від 10.08.2022, та не заперечується позивачем, у період з 09.08.2022 до 10.08.2022 Криворізьким районним управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області було проведено позапланову перевірку щодо дотримання суб`єктом господарювання ФОП ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки за адресою: АДРЕСА_1 . За результатами проведеної перевірки виявлено наявність таких порушень вимог законодавства:
1) п. 2.17, 2.23 розділу ІІІ ППБУ допущено опорядження (облицювання) стелі у приміщенні основного залу 1-го поверху матеріалом з вищою пожежною небезпекою, ніж Г2, В2, Д2, Т2;
2) п. 1.2 розділу V ППБУ відсутня система димовидалення в залі підвального поверху (за відсутності вікон природного освітлення) відповідно до п. 10.2.4 ДБН В.2.5-56:2014;
3) п. 3.8 розділу V ППБУ не проведено розрахунок відповідної кількості первинних засобів пожежогасіння (вогнегасників);
4) п. 4 ч. 1 ст. 20 КЦЗУ на об`єкті евакуаційні заходи щодо працівників та майна суб`єкта господарювання під час виникнення надзвичайних ситуацій не організовано та не здійснюються;
5) п. 8 ч. 1 ст. 20 КЦЗУ не забезпечено проведення навчання керівництва закладу на територіальних курсах з питань цивільного захисту відповідно до п. 15 ПКМУ № 444.
12.08.2022 ФОП ОСОБА_1 звернулася до Криворізького районного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області із заявою про проведення позапланової перевірки об`єкта за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до акту № 68 від 10.08.2022.
Представником позивача разом з відповіддю на відзив надано суду копію наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області № 323 від 25.08.2022 «Про проведення перевірок» з копією додатку до наказу переліку суб`єктів, які підлягають позаплановій перевірці, у тому числі ФОП ОСОБА_1 , копію посвідчення № 1138 від 25.08.2022 на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Станом на час розгляду справи до суду від сторін не надійшло відомостей про проведення такої перевірки та її результати.
Верховний Суд у постанові від 29 жовтня 2020 року у справі № 815/6378/17 наголосив, що саме контролюючий орган наділений дискреційними повноваженнями щодо встановлення наявності або відсутності порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки, та лише цей орган здійснює прогнозування імовірності виникнення надзвичайних ситуацій, визначає показники ризику, а єдиним доказом усунення зафіксованих в акті перевірки порушень є результати повторної перевірки.
Суд дійшов висновку, що обставини, які стали підставою для звернення позивача до суду з даним позовом, не перестали існувати та не усунуті в повному обсязі на час розгляду справи.
Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Суд звертає увагу сторін на те, що застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме будівлі за адресою: АДРЕСА_1 фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , до повного усунення порушень, зазначених в акті № 10 від 28.01.2022, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті відповідача порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
При цьому, суд враховує, що такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
Отже, оскільки на час розгляду справи належних доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, суд дійшов висновку про те, що наявність наведених порушень вимог пожежної і техногенної безпеки становить реальну небезпеку і загрозу життю та здоров`ю людей.
Застосована правова позиція відповідає правовим висновкам Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладеним у постанові від 13.10.2021 у справі № П/320/1129/20.
Враховуючи зазначене вище, суд вважає слушними доводи позивача щодо наявності підстав для вжиття заходів реагування у обраний спосіб, заявлений захід є пропорційним, розумним та адекватним щодо допущених відповідачем порушень.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявленого позову, наявність підстав для його задоволення.
Також, з метою належного виконання судового рішення, суд на підставі статті 372 Кодексу адміністративного судочинства України вважає за необхідне встановити спосіб і порядок його виконання шляхом зобов`язання відповідача зупинити експлуатацію об`єкта до повного усунення порушень.
Оскільки позивач є суб`єктом владних повноважень, відповідно до статті 139 КАС України розподіл понесених ним судових витрат зі сплати судового збору в сумі 2481,00 грн не здійснюється.
Керуючись ст.ст. 2, 9, 72-77, 243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
Позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування - задовольнити повністю.
Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме будівлі за адресою: АДРЕСА_1 фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , до повного усунення порушень, зазначених в акті № 10 від 28.01.2022.
Встановити спосіб і порядок виконання рішення суду шляхом зобов`язання зупинити експлуатацію об`єкта, а саме будівлі за адресою: АДРЕСА_1 фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , до повного усунення порушень, зазначених в акті № 10 від 28.01.2022.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Позивач: Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, місцезнаходження: 49001, м. Дніпро, вул. Короленка, 4, .

Відповідач: фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Повне рішення складено 02 листопада 2022 року.

Суддя В.В. Рянська