Справа № 600/6351/21-а
Суддя: Григораш Віталій Олександрович
Дата ухвалення: 2022-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 листопада 2022 р. м. Чернівці Справа №600/6351/21-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Григораш В.О., розглянувши матеріали позову Товариства з обмеженою відповідальністю "СК-ТРЕЙД.С" до Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у Чернівецькій області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

19.11.2021 до Чернівецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "СК-ТРЕЙД.С" (позивач) до Державної податкової служби України (відповідач-1) та Головного управління ДПС у Чернівецькій області (відповідач-2) з такими позовними вимогами:

визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС в Чернівецькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 01.10.2020 №1986946/417710131 про відмову у реєстрації податкової накладної №41 від 15.07.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС в Чернівецькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 01.10.2020 №1986947/417710131 про відмову у реєстрації податкової накладної №44 від 31.07.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну за №41 від 15.07.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних, днем її подання;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну за №44 від 31.07.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних, днем її подання.

22.11.2021 року ухвалою суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ТОВ "СК-ТРЕЙД.С" до Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у Чернівецькій області про надання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Головне управління ДПС у Чернівецькій області подало до суду клопотання про залишення позовної заяви ТОВ "СК-ТРЕЙД.С" без розгляду.

Ухвалою суду від 26.09.2022 даний адміністративний позов було залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків - десять днів з моменту отримання позивачем копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви запропоновано позивачу подати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших поважних причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом та докази поважності причин його пропуску.

01.11.2022 на адресу від позивача до суду надійшла заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду представник позивача зазначив, що постановою Кабінету Міністрів України №1236 від 09.12.2020 з метою запобіганню поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої короновірусом SARS-CoV-2, з 19.12.2020 до 31.12.2022 встановлено карантин по всій території України.

Разом із цим, посилався на те, що відповідно до п.3 Прикінцевих положень КАС України, під час дії карантину (в редакції чинній з 17.07.2020), встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

У зв`язку із цим, представник позивача просив поновити пропущений строк звернення до суду.

Розглянувши пояснення представника позивача, викладені у заяві про поновлення строку звернення до суду, перевіривши матеріали адміністративної справи, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд робить наступні висновки.

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах.

Встановлення строків звернення до суду законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій щодо захисту своїх прав, свобод та інтересів.

Інститут строків звернення до суду в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Початок перебігу строку звернення до суду визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак, на думку суду, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо формально послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Окрім того, Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами N 22083/93, 22095/93 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства" пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Суд звертає увагу на те, що таке обмеження на законодавчому рівні права звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів відповідними строками узгоджується із принципом "Leges vigilantibus non dormientibus subveniunt", згідно з яким закони допомагають тим, хто пильнує, а не тим, хто спить.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Вищевказана позиція суду узгоджується із позицією Верховного Суду викладеною у подібних правовідносинах в ухвалі №240/12017/19 від 04.03.2021.

Судом встановлено, позивач звернувся до суду з позовом про визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДПС в Чернівецькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних, днем її подання зобов`язання.

Суд звертає увагу, що ТОВ "СК-ТРЕЙД.С" скористалося своїм правом на оскарження рiшення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкових накладних в адміністративному порядку до Державної податкової служби України. За наслідками оскарження, прийнятих Головним управлінням ДПС у Чернівецькій області рiшень про відмову у реєстрації податкових накладних, Комісією з питань розгляду скарг Державної податкової служби України прийняті рішення, якими залишено скаргу без задоволення, а рішення комісії Головного управління ДПС у Чернівецькій області про відмову у реєстрації податкової накладної без змін:

від 01.10.2020 №1986946/417710131 (отримане позивачем 15.10.2020 о 17:41:20 год., що підтверджується квитанцією);

від 01.10.2020 №1986947/417710131 (отримане позивачем 15.10.2020 о 17:42:23 год., що підтверджується квитанцією).

Частиною 1 ст. 122 КАС України визначено, що позов може бути подано до суду в межах строку звернення до адмiнiстративного суду, встановленого цим Кодексом або iншими законами.

Вiдповiдно до абзацу 1 ч. 2 ст. 122 КАС України для до адмiнiстративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено iнше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адмiнiстративного суду в

Відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору позивач скористався цим i порядком, або законом визначена обов`язковiсть досудового порядку вирiшення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рiшення за результатами розгляду його скарги на Рiшення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Згідно з висновками Судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адмiнiстративного суду у складі Верховного Суду у постанові від 11 жовтня 2019 року у справі № 640/20468/18 (адміністративне провадження К/9901/16396/19) спецiальнi строки для звернення до суду з позовом про скасування рішень контролюючих органів, що не пов`язані з нарахуванням грошових зобов`язань, зокрема рішення про відмову в реєстрації податкової накладноi в ЄРПН та зобов`язання її зареєструвати, після проведення процедури адміністративного оскарження та отримання Рiшення про залишення скарги без задоволення, нормами ПК України не визначені, тому iншi рiшення контролюючих органів, якi не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку такі строки: а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рiшення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податкiв (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рiшення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу; б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповiдною скаргою на його рішення.

Таким чином, у відповідності до вимог ст. 122 КАС України, позивач повинен був оскаржити вищезазначені рішення про відмову у реєстрації податкових накладних до суду протягом трьох місяців з дати отримання рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги (15.10.2020).

Разом з тим, до суду позивач звернувся лише 19.11.2021, тобто з порушенням граничного трьохмісячного строку для звернення до суду, встановленого законом.

Водночас суд критично ставиться до посилань представника позивача, як на поважність причин пропуску строку звернення до суду, на те, що позивачем не пропущено строк звернення з адміністративним позовом до суду з підстав введення нормативно-правових актів спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), якими зокрема в КАС були внесені зміни щодо строків, а саме продовження строку на строк дії карантину, з огляду на наступне.

Так, відповідно до розділу VI Прикінцеві положення Кодексу адміністративного судочинства України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема, статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами були продовжені на строк дії цього карантину.

Разом з тим, Законом України від 18.06.2020 №3383 "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" пункт 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України було викладено в новій редакції та зазначено: "Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Також зазначеним Законом встановлено, що процесуальні строки які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Водночас, суд вказує, що Закон №3383 набирав чинності з дня, наступного за днем його опублікування, а саме - 17.07.2020.

Таким чином, аналізуючи вищенаведені норми та обставини щодо набрання чинності Законом №3383, суд зазначає, що процесуальні строки які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" №540-IX від 30.03.2020, закінчуються саме 07.08.2020.

З матеріалів позовної заяви та доданих до неї документів судом не встановлено, а представником позивача в клопотанні про поновлення строку звернення до суду не вказано на наявність інших поважних причин пропуску тримісячного строку звернення до адміністративного суду, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин, оскільки такі обставини не припиняють діяльність товариства та не перешкоджали веденню господарської діяльності, а також своєчасному зверненню до суду з даним позовом, що дає підстави для висновку про неповажність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з даним позовом.

Суд вважає за необхідне також зазначити, що відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини, відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", є джерелом права.

Пункт 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов`язаної з його правами та обов`язками.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Чуйкіна проти України" ((Заява №28924/04) 13.01.2011 ОСТАТОЧНЕ) вказано, що "стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження становить один з його аспектів (див. рішення від 21.02.1975 у справі "Голдер проти Сполученого Королівства", п. п. 28- 36, Series A N 18)".

Рішенням Європейського суду з прав людини від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України", яке 30.08.2013 набуло статусу остаточного, Європейським судом з прав людини констатовано, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням; вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб" (див. рішення від 28.05.1985 у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства").

Відповідно до частин першої та другої ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Частиною 3 статті 123 КАС України встановлено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи наведене та перевіривши повідомлені представником позивача підстави поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання їх поважними та дійшов висновку про те, що дана позовна заява подана з пропуском встановленого законом строку звернення до адміністративного суду, а тому підлягає залишенню без розгляду.

Суд роз`яснює, що відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

На підставі наведеного та керуючись статтями 240, 241, 243, 248 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Визнати неповажними причини пропуску Товариством з обмеженою відповідальністю "СК-ТРЕЙД.С" строку звернення до адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС в Чернівецькій області та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії.

2. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "СК-ТРЕЙД.С" до Головного управління ДПС в Чернівецькій області та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, - залишити без розгляду.

Згідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково. Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складання).

Суддя В.О. Григораш