Справа № 160/17252/22
Суддя: Рянська Вікторія В'ячеславівна
Дата ухвалення: 2022-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

04 листопада 2022 року Справа № 160/17252/22

Cуддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Рянська В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної прокуратури про визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

31.10.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної прокуратури, в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ прокурора Дніпропетровської області № 219 від 28.08.2018, яким призначено службове розслідування стосовно прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області ОСОБА_1 за інформацією про відмову особи, яка керує транспортним засобом, від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння;

- визнати протиправними дії працівників прокуратури Дніпропетровської області, пов`язані зі збиранням, використанням та поширенням конфіденційної інформації;

- зобов`язати керівника Дніпропетровської обласної прокуратури вчинити дії щодо поновлення порушених прав ОСОБА_1 шляхом відзиву дисциплінарної скарги.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши матеріали позовної заяви відповідно до вимог частини 1 статті 171 КАС України, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, зважаючи на такі обставини.

За змістом ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Суд зазначає, що позовні вимоги ОСОБА_1 в частині оскарження дій працівників прокуратури Дніпропетровської області та зобов`язання відповідача вчинити певні дії не конкретизовано. Позовна заява не містить належного обґрунтування таких позовних вимог, зазначення доказів, викладу обставин на підтвердження позовних вимог.

Згідно з ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вимоги позовної заяви повинні бути викладені чітко і зрозуміло, з урахуванням правил, встановлених процесуальним законодавством, і узгоджуватись з наданими суду повноваженнями за наслідками розгляду справи, та мають бути спрямовані на захист конкретних прав, свобод та інтересів позивача з зазначенням способу їх захисту, який не допускає неоднозначного, довільного тлумачення змісту позовних вимог і дозволить суду максимально якісно здійснити правосуддя.

Відповідно до п.п. 5, 8 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною другою статті 79 КАС України передбачено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

У позовній заяві зазначено, що 09.08.2022 позивач отримав відповідь № 17/1-32818-18 від 03.08.2022 за результатами розгляду його звернення. Однак, у позовній заяві не зазначено дату звернення і не додано його копію до позовної заяви на підтвердження оскарження позивачем дій працівників прокуратури Дніпропропетровської області. Таким чином, позивач не зазначив і не надав доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовує позовні вимоги.

Частиною першою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Статтею 94 КАС України визначено загальні вимоги щодо оформлення письмових доказів, до яких належать і документи.

Відповідно до положень цієї статті письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Суд зауважує, що додані до позовної заяви копії листа прокуратури Дніпропетровської області № 11-1260вих18 та листа полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції № 3387/41/19/1/01-2018 не відтворюють у повному обсязі зміст таких документів, що перешкоджає ознайомленню з їх змістом та встановленню обставин, які мають значення для вирішення прави.

Кірм того, копії документів додано до позовної заяви в одному примірнику, тоді як відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до адміністративного суду позову немайнового характеру фізичною особою встановлюється ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» встановлено з 1 січня 2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у сумі 2481,00 грн.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи, що позовна заява містить три вимоги немайнового характеру, одна з яких є похідною (про зобов`язання вчинити певні дії), сума судового збору за подання до суду позовної заяви становить 1984,80 грн (2481,00 х 0,4) х 2 = 1984,80).

ОСОБА_1 додав до позовної заяви документ про сплату судового збору в сумі 992,40 грн. Тому в порядку усунення недоліків необхідно надати документ про доплату судового збору в сумі 992,40 грн (1984,80 - 992,40 = 992,40) за реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у Дн-кій обл./Чечел.р/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA4004632; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позовна заява містить клопотання про поновлення строку звернення до суду, яке обґрунтовано тим, що позивач скористався можливістю оскарження дій працівників прокуратури Дніпропетровської області відповідно до Закону України «Про звернення громадян». За результатами розгляду звернення позивач 09.08.2022 отримав відповідь № 17/1-32818-18, тому вважає, що строк оскарження дій суб`єкта владних повноважень пропущено з поважних причин.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд дійшов такого висновку.

Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13.12.2011 визначено, що держава може встановлювати відповідні процесуальні строки, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 04.10.2018 у справі № 800/304/17).

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування (пункт 17 частини першої статті 4 КАС України).

За характером спірних правовідносин і їх суб`єктним складом цей спір є публічно-правовим спором з приводу проходження публічної служби, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Цією нормою встановлені скорочені строки звернення до адміністративного суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, які, у свою чергу, не ставлять під сумнів саму суть права доступу до суду, а переслідують легітимну мету якнайскорішого поновлення порушених прав добросовісного позивача.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуваний наказ прокуратури Дніпропетровської області № 219 про проведення службового розслідування стосовно ОСОБА_1 видано 28.08.2018.

На підставі оскаржуваного наказу проведено службове розслідування, за результатами якого прокурором Дніпропетровської області подано дисциплінарну скаргу до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії. Рішенням зазначеної комісії № 559-дп-18 від 12.12.2018 ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади в органах прокуратури.

До суду з даною позовною заявою позивач звернувся більше ніж через чотири роки після видачі оскаржуваного наказу.

У позовній заяві не наведено причин пропуску строку звернення до адміністративного суду в частині оскарження наказу № 219 від 28.08.2018 та підстав для його поновлення.

Як вже зазначено, до позову не додано копію звернення ОСОБА_1 в порядку оскарження дій працівників прокуратури Дніпропетровської області, у зв`язку з чим немає можливості встановити його зміст та які саме дії було оскаржено позивачем у досудовому порядку.

Суд зазначає, що заявлені позивачем причини пропуску строку звернення до суду не є такими, що були непереборними, не залежали від волевиявлення позивача, були пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами та об`єктивно унеможливили подання цього позову у встановлені строки.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду визначені статтею 123 КАС України, в частині першої якої зазначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху із наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними заявлені позивачем причини пропуску строку звернення до суду із цим позовом.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної прокуратури про визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який становить 10 (десять) календарних днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом подання (надіслання) до суду:

- належним чином оформленої позовної заяви, в якій викласти свої вимоги щодо предмета спору згідно з вимогами ст. 5, ч. 5 ст. 160, ст. 161, ст. 245 КАС України та їх обґрунтування у відповідності до положень закону та із зазначенням і наданням доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав відповідачем;

- копії виправленої позовної заяви та копій доданих до позовної заяви документів для відповідача;

- належної якості копій (придатних до читання та які в повному обсязі відтворюють зміст документа, з якого зроблено копію) листа прокуратури Дніпропетровської області № 11-1260вих18 та листа полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції № 3387/41/19/1/01-2018;

- документа про доплату судового збору в сумі 992,40 грн;

- обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до суду, з доказами поважності причин пропуску відповідного строку.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Рянська