Справа № 520/7215/22
Суддя: Зінченко А.В.
Дата ухвалення: 2022-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Харків
03 листопада 2022 року № 520/7215/22
Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Зінченко А.В., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій України у Харківській області (вул. Шевченка, буд. 8,м. Харків,61013, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:
Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив суд:

-визнати протиправними дії Головного управління ДСНС у Харківській області щодо відмови оформленої листом від 20.07.2022р. за вих.№65020-2005/65150 ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) у підготовці та надані до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області оновленої довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 29.01.2020 та 01.01.2021 для проведення перерахунку основного розміру його пенсії з 01.02.2020 та 01.01.2021р.

-зобов`язати Головне управління ДСНС у Харківській області підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 29.01.2020 та 01.01.2021 відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання та інших видів грошового забезпечення, розмір яких визначається із застосуванням розміру посадового окладу, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020 року та 01.01.2021 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України № 704 від 30.08.2017, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення перерахунку основного розміру його пенсії з 01.02.2020 та 01.01.2021р.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач, ОСОБА_1 , перебуває на обліку ГУ ПФУ в Харківській області як пенсіонер органів МНС та отримує пенсію за вислугу років згідно Закону України 2262-ХІІ від 09.04.1992р. "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" .

26.03.2021 року набрало законної сили Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.02.2021р. у справі №520/18567/2020 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Харківській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії.

Цим рішенням було повністю задоволено позов, зокрема суд вирішив зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області підготувати та надати Головному управлінню Пенсійного фонду України в Харківській області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 05.03.2019, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечена військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-ХІІ, статті Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів сімей» від 20.12.1991 №2011-ХІІ та з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 № 704, із обов`язковим значенням відомостей про розмір щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення з 01.04.2019 перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 .

На виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.02.2021р. у справі №520/18567/2020 Головним управлінням ДСНС у Харківській області було виготовлено нову Довідку №231 від 23.03.2021р. про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії .

Після цього, у липні 2022 року, позивач звернувся до ГУ ДСДС у Харківській області про виготовлення нових довідок про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020р. та 01.01.2021р. та направлення її до ГУ ПФУ в Харківській області.

Проте відповідач відмовив у видачі нових довідок про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020р. та 01.01.2021р., вважаючи, що для цього немає підстав, а тому ОСОБА_1 звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Надаючи правову оцінку вищенаведеному, суд вказує наступне.

Згідно вимог постанови Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 р. № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 17.07.1992 р. № 393 Пенсійним фондом України на адресу Головного управління були направлені списики пенсіонерів МНС(ДСНС), які набули права на перерахунок пенсій на виконання Постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 р. № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільненні з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб».

Відповідно п. 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 р. № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» зазначено перерахувати пенсії, призначені згідно із Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Закон) до 1 березня 2018 р. (крім пенсій, призначених згідно із Законом особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та поліцейським), з у рахуванням розміру окладу за посадою, військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років за відповідною або аналогічною посадою, яку особа займала на дату звільнення із служби ( на дату відрядження для роботи до органів державної влади, органів місцевого самоврядування або до сформованих ними органів, на підприємства, в установи, організації, вищі навчальні заклади), що визначені станом на 1 березня 2018 р. відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 р. № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (Офіційний вісник України, 2017 р. № 77, ст. 2374).

Головне управління Пенсійного фонду України складає у десятиденний строк з моменту надходження зазначеної інформації списки за формою згідно із додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішенням керівників державних органів видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.

На підставі списків уповноважені органи готують для перерахунку пенсії довідки про розмір грошового забезпечення кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно із додатком 2 та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України.

Пунктом 1 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 р. № 45 ( далі - Порядку № 45) встановлено, що пенсії, призначені відповідно до Закону № 2262-ХІІ, у зв`язку із підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Так, відповідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пункту 3 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 06.12.2016 р. № 1774 - VII, який набрав чинності 1 січня 2017 року, установлено, що мінімальна заробітна плата після набрання чинності цим Законом не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат.

Велика Палата Верховного суду у постанові від 11.12.2019 р. №240/4946/18 зазначила, що за загальним правилом дії норми права у часі, у зв`язку з набранням чинності Законом № 1774-УІІІ, яким установлено розрахункову величину для визначення посадових окладів, заробітної плати працівників та інших виплат, і заборонено застосовувати мінімальну заробітну плату після набрання чинності цим Законом.

Так, як норма пункту 3 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 06.12.2016 р. № 1774-УІІІ не втратила чинності і за юридичною силою є вищою за положення пункту 4 постанови № 704, у редакції до внесення змін постановою № 103, а також додатків 1 та 14 постанови № 704, то з огляду на вищевикладене, не вбачається правових підстав для перерахунку розміру посадового окладу позивача та окладу за військове звання із використанням величини мінімальної заробітної плати, а не прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 01.01.2018 РОКУ.

Слід також врахувати висновки Верховного суду викладені в постанові від 18.02.2021 по справі № 200/3775/20-а.

Згідно з ч.2. ст. 265 КАС України, нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його в частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Відповідно до листа Мінсоцполітики № 7642/0/2-20/29 від 28.05.2020 р. яким надав роз`яснення, що визнання нормативного акта таким, що втратив чинність, чи його скасування не поновлює дію актів, які ним скасовано або визнано таким, що втратив чинність. Дія нормативного акта поновлюється шляхом прийняття аналогічного нового акта або нового акта, що містить спеціальну норму про відновлення дії попереднього акта, у порядку, затвердженому ПМКУ від 06.09.2005 № 870 «Про затвердження Правил підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України» (зі змінами). Пунктом 2.36 наказу Міністерства юстиції України від 12.04.2005 № 34/5 «Про вдосконалення порядку державної реєстрації нормативно - правових актів в органах юстиції та скасування рішення про державну реєстрацію нормативно-правових актів» (зі змінами), зареєстрованого в Міністерстві юстиції 12.04.2005 за № 381/10661, у редакції, чинний до 31.03.2020, було визначено, що визнання нормативно-правового акта таким, що втратив чинність , не поновлює дію актів, які, у свою чергу, визнанні ним такими, що втратив чинність.

Такий підхід неодноразово застосовувався Верховним Судом, зокрема, у постановах від 21.08.2018 у справі № 807/1332/17, від 19.03.2019 у справі № 591/2813/17, від 22.04.2019 у справі № 820/601/17, від 02.10.2019 р. у справі № 804/215/18 та від 23.10.2019 у справі № П/811/112/17.

Так, у постанові Верховного Суду від 21.11.2018 р. у справі № 700/668/16-а(щодо пенсійного забезпечення) визначено, що суб`єкт владних повноважень під час розгляду питання, пов`язаного з реалізацією особою свого права (зокрема, на соціальний захист), зобов`язаний застосувати той закон або інший нормативно-правовий акт, який набув чинність та залишається чинним на момент виникнення відповідних правовідносин між собою та державою в особі її уповноважених органів.

Автоматичне відновлення положень нормативного акта КМУ також не узгоджується з Указом Президента України «Про порядок офіційного оприлюднення нормативно-правових актів та набрання ними чинності» від 10.06.1997 № 503/97 в частині, якою установлено, що нормативно - правові акти КМУ набирають чинності з моменту їх прийняття, якщо більш пізній строк набрання ними чинності не передбачено в цих актах.

Крім того чинним законодавством України не передбачено випадків відновлення чинності нормативних актів Уряду, які в установленому порядку визнано такими, що втратили чинність.

За правовою позицією Верховного суду України, викладеного, зокрема в постанові від 02.12.2008 у справі № 2-1169во08, норми права, що зазнавали змін, мають застосовуватися виключно в межах дії кожної з їх редакції і не можуть бути застосовані за аналогією права.

Згідно п. 4 постанови № 704, у редакції на час її прийняття, установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військове (спеціальне) звання військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року ( але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідного додатками 1,12,13,14.

Постановою КМУ від 21.02.2018 р. № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» (далі - постанова № 103), яка набрала чинності 24.02.2018 р., затверджені зміни , що вносяться до постанов КМУ.

Відповідно до пункту 3 постанови № 103 у постанові № 704 пункт 4 викладено в такій редакції: « Установити, що розмір посадових окладів, окладів за військовими (спеціальним) званням військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13. і 14.

Редакція приміток додатків 1 та 14 не була змінена у зв`язку зі зміною редакції пункту 4 постанови № 704, тобто, зміст приміток додатків 1 та 14 не був приведений у відповідність з нормою пункту 4 цієї є постанови.

Відповідно до Правил підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України, затвердженими постановою КМУ від 06.09.2005 р. № 870, п. 20 передбачено вимоги, які встановлюються до змісту проекту положень або іншого нормативно - правого акта, який передбачається затвердити постановою.: Так, в окремих випадках в структурі проекту документа допускається, як виняток, застосування примітки (зноски) без нормативних положень. Додатки до проекту документу повинні містити перелік елементів, включення яких до тексту ускладнило б його сприйняття. Додатки позначаються цифрами.

Відповідно до п. 24 Правил метою підготовки проекту акта про внесення змін до актів КМУ є їх приведення у відповідність з прийнятими законами, актами Президента України, а також забезпечення взаємоузгодження норм окремих актів КМУ.

Згідно з пунктом 2.16 Порядку подання нормативно - правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12.04.2005 р. № 34/5, включення до нормативно-правових актів приміток не допускається, за винятком випадків, якщо необхідно дати визначення будь - якого суміжного поняття або помістити короткий коментар, що допоможе точніше зрозуміти положення, викладенні в структурній одиниці нормативно - правого акта. Примітки не повинні містити норм права.

Тобто, нормативні положення постанови № 704 які встановлюють розмір посадових окладів, окладів за військовими (спеціальним) званням військовослужбовців та порядок їх обчислення, містяться у пункті 4. Примітки додатків 1 та 14 не містять нормативні положення, та не встановлюють такі розміри, а лише роз`яснюють порядок їх обчислення.

Отже, додатки 1 та 14 до постанови № 704 мають примітки пояснюючого характеру, зокрема наведена інформація щодо арифметичної дії (множення), яка застосується при обчислені розмірів посадових окладів та окладів за військовими (спеціальним) званням, в залежності від відповідних тарифних коефіцієнтів, та наведені правила округлення розрахунків. У цих примітках норми права не містяться.

Суд звертає увагу на дію в часі норм законодавства. За загальним правилом норма права діє стосовно відносин, які виникли після набрання чинності цією нормою. Тобто, до певних юридичних фактів застосовується той закон (інший нормативно- правовий акт), під час дії якого вони настали.

Як зазначив Конституційний Суд України у пункті 3 мотивувальної частини Рішення від 03.10.1997 № 4-зп у справі про набуття чинності Конституцією України, загальновизнаним є те, що з прийняттям нового акта, якщо інше не передбачено самим цим актом, автоматично скасовується однопредметний акт, який діяв у часі раніше.

Таким чином, єдиний орган конституційної юрисдикції фактично передбачив порядок подолання правових колізій шляхом застосування принципу, відповідно до якого новий нормативний акт скасовує положення нормативного акта, прийнятого раніше, якщо обидва ці акти регулюють аналогічні види правовідносин та містять суперечливі між собою положення.

Відповідний підхід, зокрема, застосований Верховним Судом під час винесення постанови від 21.11.2018 у справі № 700/668/16-а, в якій суд визнав, що суб`єкт владних повноважень під час розгляду питання, пов`язаного з реалізацією особою свого права, зокрема, права на соціальний захист, зобов`язаний застосовувати той закон або інший нормативно-правовий акт, який набув чинності та залишається чинним на момент виникнення відповідних правовідносин між особою та державою, в особі її уповноважених органів.

Що стосується вимог Позивача про оформлення та направлення до пенсійного органу довідки про грошове забезпечення станом 29.01.2020 р., та 01.01.2021 то в цій частині позовні вимоги вважаємо безпідставними з огляду на те, що після 01.03.2018 грошове забезпечення військовослужбовців не підвищувалося, а Кабінет Міністрів України не приймав інших рішень щодо перерахунку пенсій військовослужбовців.

Водночас згідно з пунктами 2, 3 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою КМУ від 13.02.2008 № 45, тільки після прийняття Кабінетом Міністрів України рішення щодо перерахунку пенсій та надходження списків від Головного управління Пенсійного фонду України обласні військові комісаріати готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій.

Оскільки таке рішення Урядом не приймалось, тому, на думку суду, відсутні й підстави для оформлення Головним управлінням ДСНС України у Харківській області нової довідки про розмір грошового забезпечення Позивача ОСОБА_1 для перерахунку пенсії з 29.01.2020 р. та 01.01.2021 р.

Відповідно до Ухвали Верховного суду України від 02.12.2021 р. по справі N° 520/4196/21, суд дійшов висновку, що щодо питання надання військовослужбовцям оновленої довідки після ухвалення Шостим апеляційним адміністративним судом постанови від 29.01.2020 р. у справі N° 826/6453/18, якою визначено протиправним та нечинним окремі положення Постанови КМУ N° 103, Верховний Суд у постанові від 27.05.2021 р. у справі N° 520/5794/2020 сформулював правову позицію про таке:

«Пунктом 4 Постанови N° 704 в редакції, чинній на момент прийняття постанови 30.08.2017, визначено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначалися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

24 лютого 2018 року набула чинності постанова Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року N° 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» (далі - Постанова КМУ N° 103), якою пункт 4 Постанови КМУ N° 704 викладено в новій редакції, яка передбачає, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року,: на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12, 13 і 14.

Після внесення Постановою КМУ N° 103 змін до пункту 4 Постанови КМУ N° 704, зміст приміток Додатків 1 та 14 до останньої не було приведено у відповідність із нормою пункту 4 цієї Постанови.

Проте, не приведення Кабінетом Міністрів України приміток до додатків 1, 12, 13, 14 Постанови N° 704 у відповідність до змін, що були внесені в пункт 4 цієї ж Постанови, не може бути підставою для обчислення посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням з використанням у якості розрахункової величини «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року).

При цьому, вказані недоліки були виправлені постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2020 року № 1038, яка застосовується з 01 жовтня 2020 року.

Оскільки норма пункту 3 розділу II Закону України від 06 грудня 2016 року N° 1774-УІІІ не втратила чинності і за юридичною силою є вищою за положення пункту 4 Постанови КМУ N° 704, у редакції до внесення змін Постановою КМУ N° 103, а також додатків 1, 12, 13, 14 Постанови N° 704, колегія суддів не вбачає правових підстав для обчислення розміру окладу за посадою позивача та окладу за військовим званням із використанням величини мінімальної заробітної плати, а не прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року.

З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку про те, що згідно з Постановою N° 704 розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за спеціальним (військовим) званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, є саме розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01 січня 2018 року, а мінімальна заробітна плата (чи її частина) для розрахунків розмірів цих окладів не застосовується.».

Правова позиція відносно даного питання висловлена у постанові Верховного Суду від 11.02.2021 р. у справі N° 200/3757/20-а. а також у постанові Другого апеляційного адміністративного суду по справі № 520/11776/2020 від 05.02.2021 р.. 520/44/2021 від 23.06.2021.

Отже, проаналізувавши наведене, суд робить висновок, що підстав для проведення перерахунку та видачу нової довідки Позивачу станом на 29.01.2020 р. та 01.01.2021 р. враховуючи розмір мінімального прожиткового року на 2020, 2021 рік, законних підстав у відповідача немає.

При зазначених обставинах, суд вважає вимоги позивача не правомірними та такими, що не ґрунтуються на положеннях діючого законодавства, належним чином не обґрунтовані, не підтверджені матеріалами справи, а тому не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 243, 244,245,246КАС України , суд,

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій України у Харківській області (вул. Шевченка, буд. 8,м. Харків,61013, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду у відповідності до ст. 295 цього Кодексу.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Зінченко А.В.