Справа № 200/18311/21
Суддя: Чучко В.М.
Дата ухвалення: 2022-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 листопада 2022 року Справа№200/18311/21

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Чучка В.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Бахмутського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області, Головного управління Національної поліції в Донецькій області, про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2021 року ОСОБА_1 (далі позивач) звернулась до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить суд визнати протиправним та скасувати наказ Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області (в подальшому Бахмутський РВП ГУНП в Донецькій області) від 04.11.2021 №836, в частині застосування до начальника сектору ювенальної превенції відділу превенції Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Позов обґрунтований тим, що 18.11.2021 року позивача було ознайомлено з наказом Бахмутського районного відділу поліції від 04.11.2021 року №836 про притягнення її до дисциплінарної відповідальності у виді догани за порушення службової дисципліни, що виразилась у недотриманні вимог статей 1, 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині порушення службової дисципліни, що призвело до порушення частини 2 статті 33 Закону України «Про національну поліцію», а саме: опитування неповнолітніх осіб без їхніх представників. Позивач вважає спірний наказ незаконним, проведення службового розслідування необ`єктивним, оскільки позивач була позбавлена можливості надавати пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку, її не було повідомлено про початок службового розслідування, не ознайомлено зі спірним наказом, лише була надана можливість його сфотографувати, позивач не опитувала неповнолітніх, під час знаходження яких у відділу поліції здійснювала охорону громадського порядку на вулиці, де відбувалось святкування 450 річчя м. Бахмут, що є безумовною самостійною підставою для скасування спірного наказу.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 10 січня 2022 року суддею Толстолуцькою М.М. прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі №200/18311/21 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, поновлено строк звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 25 серпня 2022 року суддею Чучком В.М. прийнята до провадження адміністративну справу № 200/18311/21 за позовом ОСОБА_1 до Бахмутського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області, Головного управління Національної поліції в Донецькій області, про визнання протиправним та скасування наказу.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 12 вересня 2022 року внесені виправлення в ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 25 серпня 2022 року по справі №200/18311/21.

13 вересня 2022 року до суду надійшли відзиви на позов, в яких представники відповідачів зазначили, що позивач була ознайомлена з наказом про притягнення її до дисциплінарної відповідальності, мала можливість його сфотографувати, та більше того, наявна відомість про ознайомлення позивача з дисциплінарним наказом під особистий підпис. Під час проведення службового розслідування позивачу була надана можливість надати письмові пояснення стосовно проведення службового розслідування, але позивач, яка цього не заперечує, а сама вказує у позовній заяві, від надання пояснень відмовилась. Так, позивач зазначає про те, що вона не має жодного відношення до ситуації, яка склалась, а саме до допиту неповнолітніх без законного представника. Відповідачі категорично не погоджуються з такою думкою позивача, оскільки відповідно до функціональних обов`язків позивача, вона контролює своєчасність прийняття рішень про розгляд заяв і повідомлень про кримінальне правопорушення та інші події, за участю дітей; несе персональну відповідальність за об`єктивність і повноту розгляду звернень громадян; здійснює превентивну та профілактичну діяльність спрямовану на запобігання вчиненню дітьми правопорушень, виявляє причини та умови вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень дітьми та вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення; розглядає у межах своєї компетенції заяви або повідомлення про правопорушення та інші події вчинені дітьми. Більше того, позивач проходить службу на посаді начальника сектору ювенальної превенції відділу превенції Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області, а відповідно до статті 2 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю. Позивач своїми діями допустила опитування малолітніх осіб без участі батьків, законного представника, або педагога.

Разом з цим, відповідно до статті 23 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, строк дії дисциплінарного стягнення у вигляді догани діє протягом трьох місяців з моменту її оголошення. Таким чином, на час розгляду спірних правовідносин, дисциплінарне стягнення у вигляді догани у позивача автоматично знято це свідчить про те, що фактичного спору наразі не має. Відповідно до довідки УКЗ ГУНП в Донецькій області від 08.09.2022 № 2413/12/02-2022 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності притягувалась 2 рази. Останнє дисциплінарне стягнення «догана» оголошене наказом Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області від 04.11.2021 № 836 (ознайомлена з наказом про застосування дисциплінарного стягнення 18.11.2021), зняте згідно з Дисциплінарним статутом Національної поліції України 18.02.2022. Діючих дисциплінарних стягнень не має.

Враховуючи викладене, представники відповідачів просили відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

За приписами частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Враховуючи відсутність клопотань сторін щодо розгляду справи у судовому засіданні, справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, без проведення судового засідання та повідомлення сторін.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступне.

Позивач, ОСОБА_1 , проходить службу на посаді начальника сектору ювенальної превенції відділу превенції Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області.

13 вересня 2021 року Донецьке управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України надіслано лист №1925/42-24/02-2021 т.в.о. начальнику Головного управління Національної поліції в Донецькій області про проведення службового розслідування через встановлення фактів порушення службової дисципліни поліцейськими Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області.

Листом від 20.09.2021 року №4647/05/18.2021 ГУНП в Донецькій області запропоновано т.в.о. начальнику Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області призначити та провести службове розслідування за фактами порушень, викладеними у листі ДУ ДВБ НПУ від 13.09.2021 за №1925/42-04/02-2021.

Відповідно до висновку службового розслідування від 05.11.2021 року встановлено, що 22.09.2021 до канцелярії Бахмутського районного відділу поліції надійшов лист ГУНП в Донецькій області про встановлення фактів порушення службової дисципліни поліцейськими Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області.

Зокрема, 12.09.2021 в період з 00 год. 17 хв. до 00 год. 48 хв. на лінію «102» надійшли три повідомлення громадянки ОСОБА_2 про перебування неповнолітніх в громадському місці в стані сп`яніння та нецензурну лайку (ЖЄО Бахмутського РВП №20748 від 12.09.2021).

Для реагування на вказане повідомлення черговим направлено наряд ГРПП «МАРТЕН-ІН» в складі старшого сержанта поліції ОСОБА_3 та старшого сержанта поліції ОСОБА_4 , які прибувши на місце події проявили неповагу до неповнолітніх дівчин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ображаючи неповнолітніх.

В порушення ч. 2 ст. 33 Закону України «Про Національну поліцію», вищевказані неповнолітні особи, після доставлення їх до адміністративної будівлі, були опитані без участі батьків та педагога.

В порушення ст. ст. 13, 24-1 КУпАП провадження у справах ст. ст. 173, 178 КУпАП не здійснювалось, а заходи впливу до неповнолітніх не застосовувались.

Опитаний за вказаним фактом старший інспектор-черговий чергової частини сектору моніторингу Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області капітан поліції ОСОБА_8 надав пояснення, що 12.09.2021 надійшли повідомлення №№ 20748, 20749, 20753 від 12.09.2021. Під час відпрацювання вказаних повідомлень до Бахмутського РВП були доставлені неповнолітні ОСОБА_9 , ОСОБА_9 , та Т. Про що ним було проінформовано начальника сектору ювенальної превенції відділу превенції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_10 , яка повідомила, щоб наряд ВРПП відібрав пояснення самостійно від неповнолітніх без присутності представників.

Опитаний за вказаним фактом поліцейський відділу реагування патрульної поліції Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області старший сержант поліції ОСОБА_3 надав пояснення, 12.09.2021 він у складі наряду ВРПП здійснив виїзд на повідомлення №№ 20748, 20749, 20753 від 12.09.2021. Так під час відпрацювання вказаних повідомлень, вони доставили неповнолітніх ОСОБА_9 , ОСОБА_9 , та ОСОБА_11 до приміщення Бахмутського РВП, де були неодноразові спроби зв`язку з їхніми батьками, які повідомили, що приїздити вони не будуть. Після чого був здійснений дзвінок начальнику сектору ювенальної превенції відділу превенції старшому лейтенанту поліції ОСОБА_12 , яка повідомила, щоб наряд ВРПП відібрав пояснення самостійно від неповнолітніх без присутності представників. Після чого вказані неповнолітні були опитані та залишили адміністративну будівлю Бухмутського РВП.

Опитаний за вказаним фактом поліцейський відділу реагування патрульної поліції Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області старший сержант поліції ОСОБА_4 надав аналогічне пояснення, поясненню старшого сержанта поліції ОСОБА_13 .

За вказаним фактом начальник сектору ювенальної превенції відділу превенції Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_14 відмовилась від надання пояснення.

Так, у висновку службового розслідування комісія дійшла висновку про те, що порушення Закону України «Про Національну поліцію» скоєні поліцейськими ОСОБА_3 та ОСОБА_15 в частині допиту неповнолітніх без батьків або педагога дійсно знайшли своє підтвердження, однак таке порушення було скоєно через пригнічення ініціативи, відповідальності та самоконтролю цих поліцейських, внаслідок понаднормової роботи.

Дисциплінарна комісія прийшла до висновку про те, що факт порушення службової дисципліни поліцейськими Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області став можливим через неналежне виконання службових обов`язків з боку начальника сектору ювенальної превенції відділу превенції Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_16 , і за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог статей 1, 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині порушення службової дисципліни, що призвело до порушення частини 2 статті 33 Закону України «Про Національну поліцію», а саме опитування неповнолітніх осіб без їхніх представників, начальнику сектору ювенальної превенції відділу превенції Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 оголосити догану.

Наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 04.11.2021 №836 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» за порушення службової дисципліни, що виразилась у недотриманні вимог статей 1, 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в частині порушення службової дисципліни, що призвело до порушення частини 2 статті 33 Закону України «Про Національну поліцію», а саме опитування неповнолітніх осіб без їхніх представників, начальнику сектору ювенальної превенції відділу превенції Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 оголошено догану.

Позивач ознайомлена зі спірним наказом 18.11.2021 року, що підтверджено відомістю.

Відповідно до довідки УКЗ ГУНП в Донецькій області від 08.09.2022 № 2413/12/02- 2022 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності притягувалась 2 рази. Останнє дисциплінарне стягнення «догана» оголошене наказом Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області від 04.11.2021 № 836 (ознайомлена з наказом про застосування дисциплінарного стягнення 18.11.2021), зняте згідно з Дисциплінарним статутом Національної поліції України 18.02.2022. Діючих дисциплінарних стягнень не має.

Встановлені обставини не є спірними та визнаються сторонами.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України врегульовані Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року №580-VІІІ (далі - Закон №580-VІІІ).

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 18 Закону №580-VІІІ поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

У відповідності до статті 19 Закону №580-VІІІ в разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

За визначенням частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ (далі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до норм статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1 ) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Згідно зі статтею ст. 20 Дисциплінарного статуту повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом. Інші керівники застосовують дисциплінарні стягнення в межах повноважень, визначених керівником Національної поліції України.

Наказом Національної поліції України від 04.10.2018 року №929 затверджено Перелік посад керівників Національної поліції України за їх повноважень щодо застосування заохочень і дисциплінарних стягнень. Відповідно до пункту 4 Переліку посад начальники відділів поліції ГУНП в областях, управлінь поліції ГУНП в м. Києві наділені повноваженнями застосовувати такі види заохочень: дострокове зняття дисциплінарного стягнення, накладеного ними; занесення на дошку пошани, та такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана.

Згідно з пунктом 1 Розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року N 893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що мас ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, то вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Як встановлено судом з матеріалів справи, позивач проходить службу на посаді начальника сектору ювенальної превенції відділу превенції Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області.

Відповідно до висновку службового розслідування від 05.11.2021 року, порушення Закону України «Про Національну поліцію» скоєні поліцейськими ОСОБА_3 та ОСОБА_15 в частині допиту неповнолітніх без батьків або педагога.

Частиною другою статті 33 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що проведення опитування неповнолітніх допускається тільки за участю батьків (одного з них), іншого законного представника або педагога.

Як зазначено судом вище, службовою перевіркою встановлено, що поліцейські ОСОБА_3 та ОСОБА_4 надали пояснення, що допит неповнолітніх здійснений без участі батьків, за узгодженням з позивачем, яка є начальником сектору ювенальної превенції.

Вказані обставини позивачем не спростовані.

Дисциплінарна комісія прийшла до висновку про те, що факт порушення службової дисципліни поліцейськими Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області став можливим через неналежне виконання службових обов`язків з боку начальника сектору ювенальної превенції відділу превенції Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_16 , і за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог статей 1, 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині порушення службової дисципліни, що призвело до порушення частини 2 статті 33 Закону України «Про Національну поліцію», а саме опитування неповнолітніх осіб без їхніх представників, начальнику сектору ювенальної превенції відділу превенції Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 оголосити догану.

При цьому, позивач вважає, що службовим розслідуванням не було встановлено, що начальник сектору ювенальної превенції відділу превенції Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 в порушення ч. 2 ст. 33 Закону України «Про Національну поліцію» опитала неповнолітніх без присутності їх батьків (одного з них) або педагога, що є безумовною самостійною підставою для скасування спірного наказу.

З цього приводу суд зазначає, що відповідно до посадових обов`язків начальника сектору ювенальної превенції Бахмутського районного відділу превенції Бахмутського районного відділу поліції ГУНП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , вона, в тому числі:

- контролює своєчасність прийняття рішень про розгляд заяв і повідомлень про кримінальне правопорушення та інші події, за участю дітей. Несе персональну відповідальність за об`єктивність і повноту розгляду звернень громадян;

- здійснює превентивну та профілактичну діяльність спрямовану на запобігання вчиненню дітьми правопорушень, виявляють причини та умови вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень дітьми та вживають у межах своєї компетенції заходів для усунення;

- розглядають у межах своєї компетенції заяви або повідомлення про правопорушення та інші події вчинені дітьми.

Крім того, відповідно до статті 2 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Таким чином, позивач, яка повинна контролювати дотримання законодавства при взаємовідносинах поліції з дітьми, своїми діями допустила опитування малолітніх осіб без участі батьків, законного представника, або педагога, що є порушенням законодавства та посадових обов`язків.

Суд зауважує, що позивачем висновки службового розслідування жодними доказами не спростовані. Разом з цим, позивачем також не спростовувалися факти телефонування їй з боку поліцейських ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Також, суд не приймає посилань позивача, що її не ознайомлено зі спірним наказом, оскільки в матеріалах справи наявна відомість ознайомлення з наказом 18.11.2021 року.

Стосовно доводів позивача про порушення порядку проведення службового розслідування суд зазначає, що відповідно до частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а за приписами частині 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд звертає увагу, що за закріпленим у частині 4 статті 9 КАС України принципом офіційного з`ясування всіх обставин у справі, суд не обмежується виключно дослідженням дотримання процедури службового розслідування суб`єктом владних повноважень, через що у цій справі надає оцінку встановленим фактичним обставинам з приводу дотримання позивачем вимог Закону України «Про Національну поліцію» та Дисциплінарного статуту.

Також, ухвалюючи дане судове рішення суд також враховує статтю 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення «Серявін та інші проти України») та Висновком №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (пункт 41) щодо якості судових рішень.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі «Серявін та інші проти України» (пункт 58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

При цьому, у рішенні ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини, суд прийшов до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші зазначені аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Тому, оцінюючи наявні у справі докази, суд вважає не доведеними доводи позивача щодо відсутності підстав для її притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Суд також враховує норми статті 2 КАС України, якою визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до статті 23 Дисциплінарного статуту строк дії дисциплінарного стягнення у вигляді догани становить три місяці з моменту його оголошення порушникові.

Отже, позивачем не доведено, що станом на час розгляду справи оскаржений наказ впливає на її права, свободи чи інтереси, оскільки він (наказ) втратив свою дію.

Відтак, позовні вимоги є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Зважаючи на відсутність з боку відповідача витрат із залучення свідків та проведення експертиз, судові витрати у порядку ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України з позивача не стягуються.

Щодо строків розгляду справи.

Враховуючи дистанційний режим роботи суддів та працівників апарату Донецького окружного адміністративного суду з часу введення на території України правового режиму воєнного стану, з метою збереження життя та здоров`я, а також забезпечення безпеки суддів та працівників апарату суду, дане рішення прийнято суддею за умови наявної можливості доступу судді до матеріалів адміністративної справи.

З огляду на викладене, рішення ухвалено 07 листопада 2022 року.

Керуючись ст. ст. 32, 139, 243 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Бахмутського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області, Головного управління Національної поліції в Донецькій області, про визнання протиправним та скасування наказу відмовити повністю.

Судове рішення складене 07 листопада 2022 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається безпосередньо до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або справа розглянута в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.М. Чучко