Справа № 160/10192/21
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2022-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

25 жовтня 2022 року м. Дніпросправа № 160/10192/21
Суддя І інстанції Захарчук-Борисенко Н.В.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),

суддів: Ясенової Т.І., Сафронової С.В.,

за участю секретаря судового засідання Ліненко А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 липня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, третя особа - Первинна професійна спілка «Правозахисники країни» про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з вищевказаним позовом до суду в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 14 травня 2021 року №296 про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського взводу №2 роти батальйону №2 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 17 травня 2021 року №404 о/с про звільнення зі служби в поліції поліцейського взводу №2 роти №2 батальйону №2 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського взводу №2 роти №2 батальйону №2 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України з 17 травня 2021 року;

- стягнути за рахунок державних асигнувань Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 , середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з моменту звільнення, а саме з 17 травня 2021 року по день фактичного розрахунку;

- допустити негайне виконання рішення в частині поновлення на службі та виплати заробітної плати за один місяць.

В обґрунтування позовних вимог посилається на протиправність винесених наказів, оскільки підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності відсутні з огляду на незаконність розпоряджень керівництва та відсутність будь-яких пояснень з боку останнього стосовно необхідності здійснення пішого патрулювання, крім того службове розслідування проведено з процесуальними порушеннями, оскільки в комісію входили ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які були зацікавлені у результатах розслідування, оскільки позивач фіксував та висвітлював їх протиправні дії на службі.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 липня 2022 року позовні вимоги було задоволено.

Не погодившись з даним рішенням суду першої інстанції Департамент патрульної поліції подав на нього апеляційну скаргу в якій просить рішення суду скасувати та прийняти нове рішення яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Апеляційна скарга мотивована тим, що ані позивачем, ані судом першої інстанції не наведено жодних переконливих доводів, які б давали підстави для об`єктивних побоювань щодо упередженості та необ`єктивності членів дисциплінарної комісії, а висновок суду про необхідність задоволення позовних вимог фактично ґрунтується лише на припущеннях позивача, які не можуть слугувати самостійною підставою для виникнення обґрунтованих сумнівів у неупередженості чи об`єктивності відповідних посадових осіб, за умови відсутності доказів на користь протилежного.

У письмовому відзиві на апеляційну скаргу позивач просить відмовити у її задоволенні та залишити и без змін рішення суду першої інстанції.

У судовому засіданні апеляційної інстанції представник Департаменту патрульної поліції Національної поліції України підтримав вимоги апеляційної скарги з викладених у ній підстав, позивач, представник позивача та третьої особи просили відмовити у задоволенні апеляційної скарги та залишити без змін рішення суду першої інстанції.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що наказом від 15.02.2021 року №56 призначено службове розслідування стосовно позивача ОСОБА_1 за фактами відмови позивача від виконання службових обов`язків на визначеній території обслуговування у формі письмового провадження та утворено дисциплінарну комісію у складі: голова дисциплінарної комісії ОСОБА_2 підполковник поліції, заступник начальника управління начальник відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Дніпропетровській області ДПП, члени дисциплінарної комісії: ОСОБА_4 , майор поліції, заступник начальника відділу кадрового забезпечення УПП в Дніпропетровській області ДПП; ОСОБА_5 старший лейтенант поліції, заступник начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Дніпропетровській області; ОСОБА_6 , старший лейтенант поліції, старший інспектор з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Дніпропетровській області; ОСОБА_7 , старший лейтенант поліції, старший інспектор з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Дніпропетровській області; ОСОБА_8 , старший лейтенант поліції, старший інспектор з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Дніпропетровській області.

Термін проведення службового розслідування Наказом від 15.03.2021 року №94 продовжено на один місяць з тим, щоб загальний термін службового розслідування не перевищував 60 календарних днів, у зв`язку з необхідністю забезпечення ретельного аналізу великого обсягу матеріалів та вивчення додаткових фактів, що мають значення для об`єктивного проведення службового розслідування, зокрема, опитування працівників УПП в Дніпропетровській області ДПП, аналіз відеозаписів, виявлених на відеохостингу YouTube.

Актом від 30.03.2021 року, що міститься у матеріалах справи, зафіксовано відмову ОСОБА_1 від надання пояснень щодо обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування. У графі «опитуваний» зазначено «відмовився».

Факт відмови від надання пояснень позивачем щодо подій, які стали підставою для призначення службового розслідування стосовно нього, підтверджено співробітниками Департаменту патрульної поліції: ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , у наданих вказаними особами поясненнях від 30.03.2021 року, що наявні у матеріалах справи.

Листом від 05.04.2021 року №4442/41/19/01-2021 позивача викликано для надання письмових пояснень 12.04.2021 року о 10:00год, у разі неможливості прибути повідомити про це дисциплінарну комісію не менше, ніж за добу з наданням підтверджуючих документів (трекінг: 814, що наявне у матеріалах справи). Однак, у визначений час позивач не з`явився, не повідомив дисциплінарну комісію про причини неприбуття.

Старшим лейтенантом поліції, ОСОБА_11 , у поясненнях від 22.03.2021 року та 26.04.2021 року, що містяться у матеріалах справи, зазначено, що з 13.02.2021 року позивач, ОСОБА_1 , поліцейський взводу №2 роти №2 батальйону №2 старший сержант поліції, відмовлявся нести службу відповідно до розстановки сил та засобів, які також наявні у матеріалах справи.

Після завершення основної відпустки, яку згідно з витягом з Наказу №239 о/с від 22.03.2021 року позивачу надано тривалістю 10 діб з 02 до 11 квітня 2021 року, позивач на місце несення служби не з`явився та повідомив, що перебуває на лікарняному по догляду за дитиною, проте доказів на підтвердження цього не надає.

Про ці всі події доведено до відома командира роти №2 батальйону №2 УПП в Дніпропетровській області ДПП ОСОБА_12 .

Факт відсутності ОСОБА_1 на місці несення служби підтверджується інспекторами взводу №2 роти №2 батальйону №2, лейтенантами поліції ОСОБА_13 та ОСОБА_14 та старшим інспектором з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення, старшим лейтенантом поліції ОСОБА_15 (пояснення від 22.03.2021 року, які належним чином долученні до матеріалів справи).

У рапортах з 14.02.2021 року по 18.04.2021 року, які додані до матеріалів справи, вказано, що ОСОБА_1 після цільових інструктажів відмовлявся приступати до виконання обов`язків та був відсутній у складі наряду поліції «……..0201».

Актами від 14.02.2021року, 15.02.2021року, 17.02.2021року, 18.02.2021року, 22.02.2021року, 23.02.2021року, 25.02.2021року, 26.02.2021року, 02.03.2021року, 03.03.2021року, 05.03.2021року, 09.03.2021року, 11.03.2021року, 13.03.2021року, 14.03.2021року, 18.03.2021року, 19.03.2021року, 21.03.2021року, 22.03.2022року, 26.03.2021року, 27.03.2021року, 29.03.2021року, 30.03.2021року, 19.04.2021року, 22.04.2021року, 23.04.2021року зафіксовано відсутність ОСОБА_1 на службі.

До матеріалів справи також долучено службову характеристику щодо ОСОБА_1 , де зазначено: «зарекомендував себе з не дуже доброї сторони. Законодавство знає добре, але шукає прогалини та систематично використовує їх з метою ухилення від виконання службових обов`язків».

26.04.2021 року членами дисциплінарної комісії складено Висновок службового розслідування щодо ОСОБА_1 у зв`язку з відмовою останнього від виконання службових обов`язків. При складенні вказаного висновку враховано: рапорти; Акт про відмову у наданні пояснень; відеозаписи на каналі «PravdorubDnepr» відеохостингу YouTube; довідка про заохочення, якою вказано, що заходи заохочення до позивача не застосовувалися; службова характеристика поліцейського взводу №2 роти №2 батальйону №2 УПП в Дніпропетровській області ДПП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 ; свідчення ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 . Також, вказано, що зважаючи на попередню поведінку поліцейського та його ставлення до служби, а також відсутність пом`якшуючих обставин, враховуючи при цьому систематичний характер висловлення відмови від виконання наказів керівництва щодо здійснення службових повноважень та обов`язків, старший сержант поліції ОСОБА_1 заслуговує на застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Відповідно до Наказу від 14.05.2021 року №296 за вчинення дисциплінарного проступку до поліцейського взводу №2 роти 2 батальйону №2 УПП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. У наказі зазначено, що при застосуванні до позивача саме такого дисциплінарного стягнення враховано: відомості, що негативно характеризують старшого сержанта поліції ОСОБА_1 та його попередню поведінку, і його ставлення до служби; систематичне невиконання наказів керівника щодо здійснення охорони громадського порядку та публічної безпеки у визначеній керівником зоні оперативного реагування; ступінь вини характеризується умисними діями, учиненими за відсутності обставин, що пом`якшують відповідальність, через особисту недисциплінованість, усупереч вимогам законодавства України; обставиною, що обтяжує відповідальність, є наявність у нього діючого дисциплінарного стягнення (сувора догана, Наказ УПП в Дніпропетровській області від 01.02.2021 року №4).

Наказом № 404 о/с від 17.05.2021 року ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції на підставі п.6 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію». Підстава наказ Департаменту патрульної поліції від 14.05.2021 року №296.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що хоча відповідачем процедура проведення службового розслідування проведена у відповідності до вимог законодавства, але не дотримано вимоги щодо складу дисциплінарної комісії.

Колегія суддів не погоджується з таким висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначаються Законом України «Про Національну поліцію».

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (надалі по тексту - Дисциплінарний Статут).

Частиною 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліцейський зобов`язаний, зокрема неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частинами першою, другою статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Пунктом 6 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до частини першої ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту закріплено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком у силу статті 12 Дисциплінарного статуту визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частинами 1 та 3 статті 13 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» зазначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється (ч. 5 ст. 13).

Відповідно до ч. 1, 2, 6 ст. 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (ч. 3 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Наказом начальника Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції, капітана поліції Андрія Калюжного №56 від 15.02.2021 року призначено службове розслідування у формі письмового провадження за фактами відмови позивача від виконання службових обов`язків на визначеній території обслуговування.

Як вірно зазначено судом першої інстанції обізнаність позивача про призначення службового розслідування стосовно нього підтверджується наявними у матеріалах справи поясненнями співробітників поліції, актом про відмову від надання пояснень від 30.03.2021 року, трекінгом поштових відправлень №814, яким відправлено лист №4442/41/19/01-2021 від 05.04.2021 року про виклик дисциплінарною комісією позивача для надання письмових пояснень.

Згідно з ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 року за №1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок №893).

Відповідно до п.п. 1-2 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Відповідно до ч.3 розділу V Порядку № 893 строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються ст. 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, згідно з якою службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Згідно з ч.1 розділу IV Порядку № 893 та ч. 2 ст. 16 Дисциплінарного статуту уповноважений керівник або особа, яка виконує його обов`язки, під час службового розслідування: у разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії продовжує наказом строк проведення службового розслідування, але не більш як на один місяць.

Наказом від 15.03.2021 року №94 термін проведення службового розслідування продовжено на один місяць з тим, щоб загальний термін службового розслідування не перевищував 60 календарних днів.

Пунктом 7 розділу V Порядку № 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:

одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;

отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Пунктом 1 розділу IV Порядку № 893 та ч.9 ст. 15 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право: одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб.

Стаття 18 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень (вказана норма продубльована пунктом 3 розділу IV Порядку № 893). Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває на чергуванні або патрулюванні, здійснюється лише після закінчення ним чергування, патрулювання або заміни його іншим поліцейським.

У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Поліцейський, який з поважних причин не може прибути для надання пояснень, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.

Якщо поліцейський, викликаний для надання пояснень у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Актом від 30.03.2021 року зафіксовано відмову ОСОБА_1 про надання пояснень щодо обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування. У графі «опитуваний» зазначено «відмовився».

Листом від 05.04.2021 року №4442/41/19/01-2021 позивач був викликаний для надання письмових пояснень 12.04.2021 року о 10:00 год, а в разі неможливості прибути попереджений про необхідність повідомлення про це дисциплінарної комісії не менше, ніж за добу з наданням підтверджуючих документів. Однак, у визначений час позивач не з`явився, не повідомив дисциплінарну комісію про причини неприбуття.

Зазначені обставини підтверджують належне повідомлення позивача про призначення щодо нього службового розслідування по факту відмови позивача від виконання службових обов`язків на визначеній території обслуговування; позивачу було запропоновано надати пояснення щодо обставин, що стали підставою для проведення службового розслідування, однак, у зв`язку з відмовою останнього від такого, складено Акт про відмову від надання письмових пояснень від 30.03.2021 року.

Допитані судом першої інстанції в якості свідків ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , кожний окремо вказали про те що дисциплінарне провадження щодо позивача розпочато у зв`язку з невиходом на службу; позивач був відсутній на місці патрулювання, про що неодноразово складалися відповідні акти; відсутні докази того, що позивач ніс службу; крім того, позивач не кожного разу повідомляє про своє конкретне місцезнаходження; з відеохостингу YouTube можливо було встановити де знаходився позивач; позивачу було запропоновано надати пояснення щодо обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, проте ОСОБА_1 відмовився так як не мав часу.

Вказані обставин вказують на наявність в діях позивача дисциплінарного проступку, що стало наслідком видання Наказу від 14.05.2021 року №296 про застосування до позивача дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби, при цьому порушення процедури службового розслідування не встановлено, про що вірно зазначив суд першої інстанції.

В той же час задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з порушення вимоги щодо складу дисциплінарної комісії, зважаючи на те, що при дослідженні відеодоказів, які долучені до матеріалів справи 12.07.2022 року у відповідності до вимог законодавства, встановлено, що до складу дисциплінарної комісії входили зацікавлені особи, так як позивач неодноразово висвітлював їх на каналі «PravdorubDnepr» відеохостингу YouTube, зокрема, ОСОБА_25 та ОСОБА_26 , що може свідчити про упередженість та зацікавленість останніх у результатах проведення службового розслідування, що, у свою чергу, не відповідає вимогам законодавства про склад дисциплінарної комісії.

Однак колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії (ч.4 розділу ІІ Порядку № 893).

Стаття 15 Дисциплінарного статуту передбачає, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет.

Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.

Так, дослідженими судом першої інстанції відеозаписами зафіксовано розмови позивача з заступником начальника Управління - начальником відділу моніторингу та аналітичного забезпечення ОСОБА_27 (перший відеозапис) та заступником начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення ОСОБА_5 (другий відеозапис) з приводу бажання позивача ознайомитись з матеріалами іншого службового розслідування щодо себе без закриття інформації з обмеженим доступом (як то службова інформація, персональні дані, тощо), на що посадовими особами йому повідомлено, з відповідними посиланнями на норми чинного законодавства, що ознайомлення з такими матеріалами може бути здійснено лише з урахуванням встановлених вимог та у відкритті інформації з обмеженим доступом відмовлено.

За таких обставин колегія суддів вважає, що надання роз`яснень щодо особливості ознайомлення з інформацією з обмеженим доступом, не може свідчити про заінтересованості цих осіб у результатах розслідування. Тобто означені відеозаписи не фіксують жодних обставин, які могли б мати наслідком виникнення в певних осіб упередженого ставлення до позивача.

Крім того колегією суддів окремо зазначається, що ч. 1 ст. 9 Закону України «Про Національну поліцію», передбачено, що поліція здійснює свою діяльність на засадах відкритості та прозорості.

В зв`язку з чим слід погодитися з доводами апеляційної скарги, що факт висвітлення діяльності посадових осіб, як про це зазначає суд першої інстанції в обгартування протиправності формування комісії, не може вважатись доказом упередженості.

Слід також зазначити, що згідно з п. 6 розділу V Порядку № 893, письмова скарга на дії осіб, які проводять службове розслідування, подається поліцейським, стосовно якого його призначено, уповноваженому керівнику. У разі визнання такої скарги обґрунтованою уповноважений керівник у межах строку, встановленого законодавством України, може прийняти рішення про виключення особи, дії якої було оскаржено, зі складу дисциплінарної комісії, а також про призначення відносно неї (у разі виявлення ознак дисциплінарного проступку) службового розслідування.

При цьому жодних скарг, визначених п. 6 розділу V Порядку, позивачем під час проведення службового розслідування не подавалось, крім того матеріали справи не містять доказів наявності будь-яких конфліктів між членами дисциплінарної комісії та позивачем.

Крім того, варто звернути увагу, що відповідно до наказу Управління від 15.02.2021 № 56 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії», яким призначено службове розслідування щодо позивача та визначено склад дисциплінарної комісії, до складу такої комісії включено шестеро посадових осіб Управління. Тобто, дисциплінарна комісія є колегіальним органом та всі рішення приймаються нею колегіально.

При цьому, відповідно до ч. 1, 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Права дисциплінарної комісії під час проведення щодо поліцейського службового розслідування визначені п. 1 розділу III Положення про дисциплінарні комісії.

Водночас, повноваження голови та членів дисциплінарної комісії наведені у п. 2, 3 розділу III Положення про дисциплінарні комісії.

Матеріалами справи не містять доказів зацікавленість голови дисциплінарної комісії або її членів у результатах службового розслідування.

Також, згідно з п. 1 розділу IV Порядку, уповноважений керівник або особа, яка виконує його обов`язки, під час службового розслідування: контролює роботу дисциплінарної комісії, надає голові та членам дисциплінарної комісії доручення стосовно проведення службового розслідування; розглядає клопотання про відвід голови та членів дисциплінарної комісії, скарги на їх дії або бездіяльність, за наявності підстав змінює склад дисциплінарної комісії; приймає рішення про розгляд справи дисциплінарною комісією на відкритому засіданні; розглядає висновок за результатами службового розслідування (далі - висновок службового розслідування) та матеріали службового розслідування; у разі незгоди із висновком службового розслідування в межах установленого строку надає доручення голові та членам комісії щодо додаткової перевірки обставин, які раніше не були відомі або не були враховані під час проведення службового розслідування, а також щодо доопрацювання висновку службового розслідування; у разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії продовжує наказом строк проведення службового розслідування, але не більш як на один місяць; затверджує висновок службового розслідування та з урахуванням зібраних за результатами його проведення матеріалів приймає рішення, що може відрізнятися від запропонованого дисциплінарною комісією.

З аналізу положень п. 9 розділу VI та п. 1 розділу VII Порядку вбачається, що дисциплінарна комісія вносить лише пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення, а її повноваження, відповідно до Положення про дисциплінарні комісії, припиняються в день затвердження висновку службового розслідування. Однак остаточне рішення з нього приводу приймається уповноваженим керівником, рішення якого може бути відмінним від пропозицій та висновків дисциплінарної комісії.

При цьому начальником ДПП, яким в межах компетенції приймалось рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та неупередженість якого позивачем під сумнів не ставилась, будь-яких порушень, вчинених під час проведення службового розслідування, не виявлено.

Згідно з пп.5 п. 3 розділу III Положення про дисциплінарні комісії, член дисциплінарної комісії у разі незгоди з висновками і пропозиціями за результатами службового розслідування викладає в письмовій формі свою окрему думку, що додається до протоколу засідання або долучається до висновку службового розслідування.

Втім, окремої думки жодного з шести членів дисциплінарної комісії матеріали службового розслідування не містять, що, в свою чергу, свідчить про повну згоду членів дисциплінарної комісії у питаннях, що підлягали дослідженню та оцінці в межах цього службового розслідування.

За таких обставин висновки суду першої інстанції про упередженість посадових осіб, що входили до складу дисциплінарної комісії, а саме ОСОБА_28 та ОСОБА_26 та їх зацікавленість, є безпідставними та такими, що спростовуються матеріалами справи.

Виходячи з викладеного колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню з прийняттям нової постанови про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 315, ст.ст. 317, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 липня 2022 року скасувати та прийняти нову постанову.

Позовні вимоги ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення в повному обсязі.

В повному обсязі постанова складена 27 жовтня 2022 року.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя Т.І. Ясенова

суддя С.В. Сафронова