Справа № 494/1193/22
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2022-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 494/1193/22
УХВАЛА

31 жовтня 2022 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Дубровна В.А., перевіривши виконання вимог статей 160, 161 КАС України за позовною заявою ОСОБА_1 до Березівської міської ради Одеської області про визнання протиправним та скасування рішення,

встановила:

08.09.2022 року ОСОБА_1 ( далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Березівського районного суду Одеської області з адміністративним позовом до Березівської міської ради Одеської області ( далі відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Березівської міської ради за №93-VII від 18.02.2016 року Про надання ОСОБА_2 дозволу на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресом: АДРЕСА_1 ".

Ухвалою Березівського районного суду Одеської області від 12.09.2022 року у справі № 494/1193/22 даний адміністративний позов передано за предметною юрисдикцією (підсудністю) до Одеського окружного адміністративного суду в порядку ст. 29 КАС України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.10.2022 року справа передана на розгляд судді Дубровній В.А.

Ухвалою суду від 17.10.2022 року позовну заяву залишено без руху для усунення її недоліків шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та вказати обставини, які можуть бути враховані судом, як поважні для поновлення пропущеного строку із наданням відповідних доказів.

На виконання вказаної ухвали суду, 26.10.2022 року позивачем надано до суду заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій просить визнати поважною причину пропуску строку звернення до суду та поновити строк звернення до суду, яка вмотивована тим, ухвалою Березівського районного суду Одеської області від 31.08.2022 року по справі № 494/952/20, яка набрала законної сили 19.09.2022 р., закрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Березівської міської ради Одеської області про визнання протиправним та скасування рішення Березівської міської ради за №93-VII від 18.02.2016 року. Ухвалою Березівського районного суду Одеської області від 31.08.2022 року я, ОСОБА_1 , був залучений процесуальним правонаступником ОСОБА_3 у зв`язку з її смертю. Відтак позивач не мав можливості звернутися з адміністративним позовом до Березівської міської ради Одеської області про визнання протиправним та скасування рішення раніше, оскільки позовна заява в цивільній справі була подана моєю померлою матір`ю і він не був власником земельної ділянки.

Відповідно до частин 1-2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Визначений статтею 122 КАС України строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як зазналось вище, предметом оскарження у даній справі є рішення Березівської міської ради за №93-VII від 18.02.2016 року Про надання ОСОБА_2 дозволу на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресом: АДРЕСА_1 ".

Дослідивши матеріали позову та клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду, суддею встановлено наступне.

23.09.2020 року ухвалою Березівського районного суду Одеської області у справі № 494/952/20 було відкрито провадження по справі № 494/952/20 за позовом ОСОБА_3 до Березівської міської ради Одеської області про визнання протиправним та скасування рішення Березівської міської ради за №93-VII від 18.02.2016 року.

У зв`язку зі смертю позивачки ухвалою Березівського районного суду Одеської області від 31.08.2022 року у справі № 494/952/20 ОСОБА_1 було залучено процесуальним правонаступником.

Ухвалою Березівського районного суду Одеської області від 31.08.2022 року по справі № 494/952/20 за позовом ОСОБА_1 до Березівської міської ради Одеської області про визнання протиправним та скасування рішення Березівської міської ради за №93-VII від 18.02.2016 року було закрито провадження по справі, оскільки даний спір підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.

08.09.2022 року ОСОБА_1 повторно звернувся до Березівського районного суду Одеської області з даним позовом, після чого ухвалою Березівського районного суду Одеської області від 12.09.2022 року у справі № 494/1193/22 позов передано за предметною юрисдикцією (підсудністю) до Одеського окружного адміністративного суду.

Суддя зазначає, що після закриття провадження у справі з підстав неналежності розглядати такий спір за правилами цивільного провадження особа має право звернутись з новим позовом в рамках адміністративного судочинства, проте з дотриманням строків звернення до суду.

У цій справі суддею встановлено, що ухвала суду про закриття провадження у справі ухвалена 31.08.2022 р., повторно позивач звернувся до суду з даним позовом 08.09.2022 р., тобто з дотриманням строку для звернення до адміністративного суду, передбаченого ст. 122 КАС України, а відтак з урахуванням вищевказаних обставин відсутні підстави для визнання строку звернення до суду з даним позовом пропущеним.

Як встановлено суддею, разом з позовною заявою позивачем надано клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв`язку з скрутним матеріальним становищем.

Вирішуючи клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, суддя виходить з наступного.

Частиною другою статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини першої статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені ЗУ "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI (далі - Закон № 3674).

Статтею 8 цього Закону визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25 липня 2005 року у справі "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland"), заява №71731/01; пункти 63- 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland"), заява №73547/01).

Наведені вище положення закону дають підстави для висновку, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно із частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Правова позиція з цього питання викладена в ухвалі Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі №340/741/20.

Суд зазначає, що підставою для застосування положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" можуть бути відомості (довідка) про розмір сукупного доходу (із всіх джерел) позивача за весь попередній рік, а також інші докази, якими об`єктивно підтверджується майновий стан позивача.

Відтак, документом, який відображає всю суму доходу позивача за попередній календарний рік, може бути, зокрема, довідка про суми виплачених доходів та утриманих податків, яка формується на підставі відомостей, що містяться у Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків.

Правова позиція з цього питання викладена в постанові Верховного Суду від 29.09.2021 у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 160/12251/20.

Відповідно до приписів підпункту 2 пункту 1 розділу V Положення про реєстрацію фізичних осіб у Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 29 вересня 2017 року № 822 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25 жовтня 2017 року за № 1306/31174, до Державного реєстру включаються, зокрема, дані про фізичних осіб, а саме: джерела отримання доходів; об`єкти оподаткування; сума нарахованих та/або отриманих доходів.

Порядок отримання відомостей з Державного реєстру визначений розділом Х цього Положення, відповідно до пунктів 1, 6 якого фізична особа, яка зареєстрована у Державному реєстрі чи в окремому реєстрі Державного реєстру, може отримати відомості про себе, наявні у Державному реєстрі. Контролюючий орган протягом трьох робочих днів з дня звернення фізичної особи (представника) надає відомості з Державного реєстру за формами, наведеними в додатках 15, 16 до цього Положення.

Разом з тим, позивачем надано довідки Березівської філії Одеського обласного центру зайнятості від 10.05.2022 р. про доходи та перебування позивача на обліку.

Оскільки, позивачем не надано до суду належних на допустимих доказів на підтвердження того, що розмір судового збору за подання даної позовної заяви перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік, тобто за 2021 рік, як це визначено частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір", а тому дане клопотання позивача не підлягає задоволенню.

Згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі ст. 2 Закону № 3674-VI платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частиною 1 ст. 4 Закону № 3674-VI передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленому законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру, яку подано фізичною особою, справляється судовий збір в сумі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст. 7 ЗУ "Про Державний бюджет України на 2022 рік" установлено з 01.01.2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 481,00 гривень.

Враховуючи, що позивач звернувся до суду з вимогою немайнового характеру, тому останній повинен надати до суду документ про сплату судового збору в розмірі 992,40 грн. (2481,00 * 0,4).

Отже, наведене вище свідчить про недотримання позивачем вимог КАС України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Частиною 2 статті 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладене, позовна заява відповідно до ч.1 ст.169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Відповідно до ч. 2 ст. 241 КАС України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановляння ухвал.

Керуючись ст. ст. 121, 123, 169, 241, 243 КАС України,

ухвалила:

Відмовити у задоволенні заяви про поновлення строку на звернення до суду у зв`язку з відсутністю підстав для визнання такого строку пропущеним.

Відмовити у задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору.

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом семи днів з дня вручення даної ухвали, шляхом надання платіжного документу про сплату судового збору в сумі 992,40 гривень або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя В.А. Дубровна