Справа № 520/6509/22
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2022-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2022 р. № 520/6509/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Спірідонова М.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Ярославська, буд. 1/29,м. Харків,61052) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 15.03.2022 №210 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУ НП в Харківській області».

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 15.03.2022 №151 о/с у частині звільнення зі служби лейтенанта поліції ОСОБА_1 /0182611/, слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області з 15.03.2022, без виплати грошового забезпечення з 26.02.2022.

3. Поновити ОСОБА_1 у Головному управлінні Національної поліції в Харківській області на посаді слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області з 16.03.2022.

4. Стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 16.03.2022 по дату винесення рішення у справі.

5. Допустити негайне виконання судового рішення у частині поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за 1 (один) місяць.

В обґрунтування позову зазначено, що накази Головного управління Національної поліції в Харківській області від 15.03.2022 №210 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУ НП в Харківській області» та від 15.03.2022 №151 о/с у частині звільнення зі служби лейтенанта поліції ОСОБА_1 /0182611/, слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області з 15.03.2022, без виплати грошового забезпечення з 26.02.2022 є протиправними та такими, що порушують права позивача.

Ухвалою суду від 13.09.2022 року відкрито спрощене провадження по справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Представником відповідача 28.09.2022 року надано відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, та зазначає, що оскаржувані позивачем накази Головного управління Національної поліції в Харківській області від 15.03.2022 №210 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУ НП в Харківській області» та від 15.03.2022 №151 о/с у частині звільнення зі служби лейтенанта поліції ОСОБА_1 /0182611/, слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області з 15.03.2022, без виплати грошового забезпечення з 26.02.2022 є законними, обгрунтованими та такими, що винесені в межах чинного законодавства України.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України зазначено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на вищезазначені приписи Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав та мотивів.

Судом встановлено, що позивач - лейтенант поліції ОСОБА_1 , проходив службу в Головному управлінні Національної поліції в Харківській області з 20.01.2021 по 15.03.2022 на посаді слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Харківського районного управління поліції №3 ГУ НП в Харківській області.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 15.03.2022 №151 о/с до позивача - лейтенанта поліції ОСОБА_1 /0182611/, слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області з 15.03.2022 було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби без виплати грошового забезпечення з 26.02.2022.

Підставою для винесення оскаржуваного наказу слугували матеріали службового розслідування відносно слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

В ході службового розслідування дисциплінарною комісією було встановлено наступне.

До ГУНП в Харківській області від начальника ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області полковника поліції Коваленка Е.В. надійшов рапорт про те, що з 26.02.2022 року по теперішній час слідчий відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_1 , безпідставно не вийшов на службу, про причини своєї відсутності не повідомив, на зв`язок не виходить.

В ході службового розслідування був опитаний начальник ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області полковник поліції Коваленко Е.В. пояснив, що 09.03.2022 він під час прибуття до підпорядкованого йому підрозділу виявив відсутність слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який безпідставно був відсутній на службі без поважних причин з 26.02.2022 по 15.03.2022 року.

Лейтенант поліції ОСОБА_1 про перебування на лікарняному або іншої причини своєї неявки до підрозділу в період з 26.02.2022 по теперішній час, керівництво ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області не повідомляв.

З мстою встановлення більш детальних обставин події та причин відсутності з 26.02.2022 по 15.03.2022 на службі слідчому відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ ХРУП № 3ГУНП в Харківській області лейтенанту поліції ОСОБА_1 на його мобільний телефонний номер НОМЕР_1 неодноразово були здійснені телефонні дзвінки, але він був відключений та ніхто не відповідав.

Отже, опитати, лейтенанта поліції ОСОБА_1 щодо обставин безпідставної відсутності його на службі без поважних причин в період з 26.02.2022 по 15.03.2022 не надалось можливим.

Також службовим розслідуванням було встановлено у діях слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 порушення п. 1 ч. 1 ст. 18. п, 24 ч. 1 ст. 23, ч. 2 ст. 24 Закону України «Про Національну полінію», п. 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Даним висновком було ухвалено, окрім іншого, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у невиконанні вимог п. 1 ч. 1 ст. 18. п, 24 ч. 1 ст. 23, ч. 2 ст. 24 Закону України «Про Національну полінію», п. 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосувати до слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність лейтенанта поліції ОСОБА_1 службовим розслідуванням не встановлені.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 15.03.2022 №210 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУ НП в Харківській області» було застосовано до слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 15.03.2022 №151 о/с лейтенанта поліції ОСОБА_1 /0182611/, слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області звільнено з 15.03.2022 року, без виплати грошового забезпечення з 26.02.2022.

Також під час розгляду справи судом встановлено, що 15.03.2022 року відповідачем було складено акт відсутності на службі та невиконання своїх службових обов`язків лейтенантом поліції ОСОБА_1 .

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 17.08.2022 року № 374 о/с було доповнено пункт наказу ГУНП в Харківській області від 15.03.2022 року № 151 о/с в частині звільнення за п. 6 ч. 1 ст. 77 у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України / Закону України "Про національну поліцію" від 02.07.2015 року № 580-VIII лейтенанта поліції ОСОБА_1 /0182611/, слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу ХРУП № 3 ГУПН в Харківській області, з 15.03.2022 року таким змістом: з виплатою компенсації за невикористану щорічну оплачувану відпустку за період з 01.01.2022 року по 15.03.2022 року у кількості 5 діб, зі стажем служби в поліції на день звільнення для встановлення поліцейському надбавки за вислугу років, надання додаткової оплачуваної відпустки - 01 рік, 05 місяців, 10 днів, у календарному обчислені - 3 роки, 04 місяці, 05 днів, у пільговому обчисленні (без урахування вислуги в календарному обчисленні) - немає, час навчання - 01 рік, 10 місяців, 25 днів.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" (далі - Закон № 580-VIII) встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням статті 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У частині 1 статті 18 Закону № 580-VIII передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Частиною 1 ст. 59 Закону № 580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Статтею 64 Закону № 580-VIII визначена Присяга працівника поліції.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ (надалі - Дисциплінарний статут) визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

У відповідності до ч.2 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їх повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейські виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижуючи честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватись правил внутрішнього розпорядку.

Частиною 3 ст.1 Дисциплінарного статуту встановлено, що до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами ст.13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У відповідності до пункту 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Відповідно до ч.10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807 (далі - Порядок №893).

Пунктом 1 розділу 2 Порядку №893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за на5гвмості достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Приписами п.п.2 та 3 розділу 4 Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з п. 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі п.1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Як вже зазначалось вище, з метою з`ясування обставин відсутності на службі лейтенанта поліції ОСОБА_1 , членом дисциплінарної комісії начальником ВСР УГІ ГУНП в Харківській області майором поліції Денисенко СВ. були здійснені неодноразові телефонні дзвінки на мобільний номер ОСОБА_1 ( НОМЕР_2 ), але мобільний телефон останнього був виключений та на телефонні дзвінки ніхто не відповідав.

У зв`язку з тим, що начальником ВСР УГІ ГУНП в Харківській області Денисенком СВ. не вдалось з`ясувати обставини відсутності на службі ОСОБА_1 по мобільному телефону, а також здійснити запрошення до УГІ ГУНП в Харківській області за для надання пояснення ОСОБА_1 , членом комісії, за для надання позивачу можливості надати пояснення з приводу невиходу на роботу, у порядку ч. 6 ст. 18 Статуту, проводились заходи щодо направлення рекомендованим листом на адресу місця проживання лейтенанта поліції ОСОБА_1 виклику для надання пояснень по суті, однак, під час направлення листа було встановлено, що відділення поштового зв`язку № 52 м. Харків Поштамт - Центру поштового зв`язку № 1 м. Харків «Харківська дирекція Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» на той час, а саме на 15.03.2022 в умовах воєнного стану та збройної агресії РФ на території Харкова та Харківської області не працювала, рекомендовані листи не приймала та не відправляла.

Однак суд не погоджується з зазначеним твердженням відповідача з огляду на наступне.

В матеріалах справи наявні копії скріншоту переписки позивача з представником відповідача за 14.03.2022 року, що в свою чергу спростовує посилання відповідача на відсутність зв`язку з позивачем та неможливість повідомлення позивача про проведення службового розслідування та повідомлення про можливість надання пояснень, подання відповідних документів та матеріалів, що стосуються обставин, які досліджуються; подання клопотань про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Крім того суд не приймає до уваги посилання відповідача стосовно того, що відділення поштового зв`язку № 52 м. Харків Поштамт - Центру поштового зв`язку № 1 м. Харків «Харківська дирекція Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» на той час, а саме на 15.03.2022 в умовах воєнного стану та збройної агресії РФ на території Харкова та Харківської області не працювала, рекомендовані листи не приймала та не відправляла, оскільки в матеріалах справи міститься відповідь Харківської дирекції АТ "Укрпошта" від 19.08.2022 року № 07-22, надана на адвокатський запит представника позивача від 15.08.2022 року з якої судом встановлено, що в період з 26.02.2022 року по 15.03.2022 року відділення поштового зв`язку № 52 працювало, а отже відповідач не був позбавлений можливості належним чином повідомити позивача про проведення службового розслідування та запропонувати позивачу з`явитися для надання пояснень стосовно підстав, які стали підставою для проведення службового розслідування.

Отже, з огляду на вищевикладене суд зазначає, що службове розслідування має бути проведено із наданням поліцейському, стосовно якого проводиться службове розслідування, права на захист, яке в тому числі реалізується шляхом подачі поліцейським пояснень, клопотань, скарг тощо. При цьому, у разі відсутності поліцейського на службі комісією, його виклик для надання пояснень повинен бути здійснений шляхом надсилання рекомендованого листа з повідомленням на адресу місця проживання, зазначену в особовій справі, щоб поліцейський мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Таким чином суд дійшов висновку, що відповідачем під час проведення службового розслідування було грубо порушено процедуру проведення вказаного розслідування та порушено права позивача на захист.

Стосовно самого факту відсутності ОСОБА_1 з 26.02.2022 року по 15.03.2022 року на службі позивачем в позовній заяві зазначено, що з 24.02.2022 року по 25.02.2022 року він перебував на цілодобовому чергуванні згідно з графіком чергувань.

Після двох діб чергування, позивача було проінформовано його керівником про те, що він буде викликаний на наступне чергування у телефонному режимі або через Telegram-канал співробітників відділу, оскільки у перший місяць війни будь-які слідчі дії щодо розслідування злочинів не проводились, тобто позивач, як і всі слідчі, через воєнні дії був позбавлений можливості виконувати свої прямі обов`язки щодо розслідування злочинів.

Також після двох діб чергування позивачу стало відомо про тимчасову зміну місця дислокації керівництва та його відділу, а саме, до будівлі в Шевченківському районі біля станції метро Наукова, в якій взагалі була відсутня технічна можливість виконувати свої прямі обов`язки слідчого.

З 26.02.2022 по 15.03.2022 позивачу не надходило жодних письмових чи усних наказів, організаційно-розпорядчих документів, телефонограм чи повідомлень будь-якими каналами зв`язку від керівництва, в тому числі через Telegram-каналу співробітників відділу, не доводилося керівництвом наказів чи інструкцій щодо вчинення конкретних дій, явки чи перебування у конкретному місці, слідчому відділі поліції, встановлення обмежень та заборон і т.п.

10.03.2022 та 15.03.2022 позивач на службу для отримання таких задач, однак керівництвом було повідомлено позивачу чекати до подальших розпоряджень, навіть не повідомивши, що відносно нього проводиться службове розслідування.

Таким чином суд зазначає, що позивачем не було порушено вимоги закону Закону України «Про Національну полінію», доказів зворотного, а саме викликів позивача на службу та відмови позивача з`явитися на службу за даними викликами, відповідачем суду не надано.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає висновки відповідача про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився у невиконанні вимог п. 1 ч. 1 ст. 18. п. 24 ч. 1 ст. 23, ч. 2 ст. 24 Закону України «Про Національну полінію», п. 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосованого до лейтенанта поліції ОСОБА_1 /0182611/, слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції є не співмірними застосованому до позивача дисциплінарному стягнення з обсягом вини позивача, а отже суд приходить до висновку про необхідність скасування наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області від 15.03.2022 №210 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУ НП в Харківській області» та наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області від 15.03.2022 №151 о/с у частині звільнення зі служби лейтенанта поліції ОСОБА_1 /0182611/, слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області з 15.03.2022, без виплати грошового забезпечення з 26.02.2022.

Враховуючи протиправність наказу про звільнення позивача з посади, суд приходить до висновку про необхідність зобов`язання відповідача поновити ОСОБА_1 у Головному управлінні Національної поліції в Харківській області на посаді слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області з 16.03.2022.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Ярославська, буд. 1/29,м. Харків,61052) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - задовольнити в повному обсязі.

Скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 15.03.2022 №210 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУ НП в Харківській області».

Скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 15.03.2022 №151 о/с у частині звільнення зі служби лейтенанта поліції ОСОБА_1 /0182611/, слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області з 15.03.2022, без виплати грошового забезпечення з 26.02.2022.

Поновити ОСОБА_1 у Головному управлінні Національної поліції в Харківській області на посаді слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області з 16.03.2022.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 16.03.2022 по дату поновлення на службі.

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 з 16.03.2022 року на роботі в ГУНП в Харківській області на посаді слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області звернути до негайного виконання.

Рішення суду в частині нарахування та виплатити на користь ОСОБА_1 середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу, в межах стягнення за один місяць звернути до негайного виконання.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Спірідонов М.О.