Справа № 640/18469/22
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2022-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 листопада 2022 року м. Київ № 640/18469/22

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до Державної митної служби України
про Визнання протиправним та скасування наказу,-
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Державної митної служби України (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, 11-Г, код ЄДР: 43115929), в якому просить суд: визнати протиправним та скасувати наказ Державної митної служби України від 04.10.2022 № 19-дс «Про застосування дисциплінарного стягнення».

Підставою для звернення до суду з даним позовом є протиправність наказу відповідача про прийняття позивача до дисциплінарної відповідальності.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п.п. 4, 5 та п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; обґрунтування позовних вимог щодо кожного з відповідачів; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. У справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача у сфері публічно-правових відносинах.

У позовній заяві позивач зазначає, що оскаржуваний наказ не відповідає ні нормам Закону України «Про державну службу», ні правовим висновкам Верховного Суду, оскільки не містить чіткого формулювання суті та обставин допущеного ним дисциплінарного проступку, посилань на конкретні докази (факти) неналежного виконання мною посадових обов`язків.

Разом з тим, суддя звертає увагу на те, що у такій позовній заяві позивач не конкретизує, оскільки не зазначає норми Закону України «Про державну службу» (пункт, частина, стаття), які порушено оскаржуваним наказом, а також у позовній заяві позивач не зазначає, в якій частині висновків Верховного Суду суперечить оскаржуваний наказ, зважаючи на те, що позивач посилаючись на Верховний Суд у постанові від 10.03.2020 по справі № 820/2054/17 (адміністративне провадження №К/9901/29835/18) зазначив, що: «Дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що , застосовується суб`єктом призначення до державного службовця, який порушив службову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними й поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає в порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом №889-VIII, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації. Особливе значення під час визначення діяння державного службовця як дисциплінарного проступку має наявність у вчиненні цього діяння вини державного службовця - певного ставлення особи до своїх протиправних дій і їхніх шкідливих наслідків».

Крім того, у такій позовній заяві позивач не викладає обставини щодо дати призначення його на посаду головного державного інспектора відділу моніторингу Департаменту профілювання митних ризиків Державної митної служби України, а також не зазначає, з якого по який період його було призначено виконуючим обов`язки першого заступника начальника Львівської митниці.

Також, у позовній заяві позивач не зазначає періоду проведення відносно нього дисциплінарного провадження та пояснення щодо того чи надавалися позивачем пояснення під час проведення відповідачем щодо позивача дисциплінарного провадження.

В порушення вимог ч. 2 ст. 79 та ч. 4 ст. 161 КАС України позивачем не надано суду доказів призначення його на посаду головного державного інспектора відділу моніторингу Департаменту профілювання митних ризиків Державної митної служби України, а також доказів призначення позивача виконуючим обов`язки першого заступника начальника Львівської митниці.

В порушення зазначених вище норм ч. 2 ст. 79 та ч. 4 ст. 161 КАС України позивачем не надано суду також і доказів перебування його у період з 31.08.2022 по 07.10.2022 у стані тимчасової непрацездатності - на лікуванні, а також не надано суду доказів повідомлення позивачем посадових осіб відповідача про перебування його на лікарняному, оскільки відсутні будь-які докази намагання позивачем отримати зазначені вище докази у відповідача для надання до суду разом із позовною заявою.

Варто також наголосити, що положеннями ст. 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Згідно з ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 73 КАС України).

Згідно з ч. 1 ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

В той же час, суд звертає увагу позивача на те, що текст документу повинен містити інформацію, заради зафіксування якої було створено документ (п. 5.20 Національних стандартів України «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» ДСТУ 4163-2020). Відповідно до п. 4.1. цього стандарту, документ повинен містити (п. 20) - текст документа, який є головним елементом документу. Іншими словами, документ, що надається, повинен мати текст, який можливо дослідити та який несе певний зміст.

Більш того, навіть до правил ЄСПЛ встановлено певні вимоги до документів, зокрема, відповідно до Пояснювальної нотатки для осіб, які бажають звернутися до Європейського суду з прав людини, вимоги до поданих копій: текст повинен бути зрозумілим і читабельним; копії повинні бути повними (всього документу).

Так, суд зазначає, що позивачем суду надано копію оскаржуваного наказу, з якого у повному обсязі неможливо встановити зміст такого документу, заради фіксування інформації якого останній було створено, з огляду на що позивачу слід надати копії оскаржуваного наказу у належному вигляді, з якого можливо встановити у повному обсязі зміст такого документу, заради фіксування інформації якого останній було створено.

Отже, наведене вище свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А, м. Київ, 01601) протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

1) заяву/уточнення (відповідно до кількості учасників справи) із приведенням її у відповідність до вимог КАС України, з урахуванням висновків суду викладених у даній ухвалі, зокрема, із викладом обставин щодо обґрунтування позовних вимог, зокрема, зазначивши обставини щодо дати призначення позивача на посаду головного державного інспектора відділу моніторингу Департаменту профілювання митних ризиків Державної митної служби України, а також обставини призначення позивача виконуючим обов`язки першого заступника начальника Львівської митниці із зазначенням періоду такого призначення, періоду проведення відносно позивача дисциплінарного провадження та пояснення щодо того чи надавалися позивачем пояснення під час проведення відповідачем щодо позивача дисциплінарного провадження.

2) доказів призначення позивача на посаду головного державного інспектора відділу моніторингу Департаменту профілювання митних ризиків Державної митної служби України, доказів призначення позивача виконуючим обов`язки першого заступника начальника Львівської митниці, доказів перебування позивача у період з 31.08.2022 по 07.10.2022 у стані тимчасової непрацездатності - на лікуванні, доказів повідомлення позивачем посадових осіб відповідача про перебування його на лікарняному, оскільки відсутні будь-які докази намагання позивачем отримати зазначені вище докази у відповідача для надання до суду разом із позовною заявою;

3) доказів, на підтвердження обставин, на які позивач посилається у позовній заяві у належному вигляді, з яких у повному обсязі можливо встановити зміст такого документу, заради фіксування інформації якого останній було створено, зокрема, наказ Державної митної служби України від 04.10.2022 № 19-дс «Про застосування дисциплінарного стягнення».

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до положень ст. 169 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.А. Кармазін