Справа № 640/4261/20
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2022-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2022 року м. Київ № 640/4261/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Келеберди В.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МС Моторс» до Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «МС Моторс» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління ДФС у м. Києві, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування № 1394155/40670671 від 23.12.2019 р. про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 23 від 28.11.2019 року до податкової накладної № 16 від 26.11.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати ГУ ДФС у м. Києві зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних і вартісних показників Товариства з обмеженою відповідальністю «МС МОТОРС» () № 23 від 28.11.2019 до податкової накладної № 16 від 26.11.2019 датою його фактичного отримання;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування № 1394158/40670671 від 23.12.2019 р. про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 25 від 29.11.2019 року до податкової накладної № 17 від 26.11.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати ГУ ДФС у м. Києві зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних і вартісних показників Товариства з обмеженою відповідальністю «МС МОТОРС» () № 25 від 29.11.2019 року до податкової накладної № 17 від 26.11.2019 року датою його фактичного отримання;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування № 1394157/40670671 від 23.12.2019 р. про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 26 від 29.11.2019 року до податкової накладної № 20 від 26.11.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати ГУ ДФС у м. Києві зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних і вартісних показників Товариства з обмеженою відповідальністю «МС МОТОРС» () № 26 від 29.11.2019 року до податкової накладної № 20 від 26.11.2019 року датою його фактичного отримання;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування № 1394156/40670671від 23.12.2019 р. про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 27 від 29.11.2019 року до податкової накладної № 22 від 26.11.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати ГУ ДФС у м. Києві зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних і вартісних показників Товариства з обмеженою відповідальністю «МС МОТОРС» () № 27 від 29.11.2019 року до податкової накладної № 22 від 26.11.2019 року датою його фактичного отримання;

- визнати протиправним та скасувати рішення (протокол) комісії ГУ ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, яке оформлено протоколом № 827 від 07.09.2018, в частині внесення/включення Товариства з обмеженою відповідальністю «МС МОТОРС» () до переліку ризикових платників податків;

- зобов`язати Головне управління ДФС у м. Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «МС МОТОРС» () з переліку ризикових платників податків.

В обґрунтування заявлених позовних вимог, позивач посилається на те, що Головне управління ДФС у м. Києві повідомило позивача, що за результатами проведеного моніторингу, ТОВ «МС МОТОРС» відповідає Критеріям ризиковості платника податків, які затверджені листом ДФС за погодженням з Мінфіном від 21.03.18 № 959/99-99-07-18, від 05.11.18 № 4065/99-99-07- 05-04-18, згідно вимог пункту 1.6, а саме: наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.11.2019 р. у справі № 640/4459/19 апеляційну скаргу ГУ ДФС у м. Києві залишено без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.05.2019 року без змін з огляду на відсутність ознак здійснення ТОВ «МС МОТОРС» ризикових операцій. Втім, як зазначає позивач, відповідачем тривалий час рішення суду не виконувалося, реєстрація визначених в рішенні суду податкових накладних проведена лише після звернення позивача з проханням виконати рішення Окружного адміністративного суду м. Києва у справі № 640/4459/19 та повторного, виключити позивача з переліку ризикових платників податків, лише 05.02.2020.

В той же час, за доводами сторони позивача, з огляду на знаходження позивача в переліку ризикових платників податків, відповідач продовжує дії автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування кількісних та вартісних показників, а згодом відмову в їх реєстрації. З такими діями та рішеннями відповідача, позивач не погоджується, та вважає їх незаконними та протиправними.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.03.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

27.05.2020 до суду від ГУ ДПС у м. Києві та ДПС України надійшли відзиви на позовну заяву, у яких, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, сторона відповідача наголошує на тому, що оскаржувані рішення були прийняті у відповідності до порядку № 117 від 21.02.2018 та відповідають вимогам ПК України.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.05.2020 клопотання ГУ ДПС у м. Києві про залучення співвідповідача у справі задоволено, залучено до участі у справі співвідповідача - ДПС України.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.07.2020 задоволено клопотання представника ТОВ «МС Моторс» про витребування доказів, зобов`язано ГУ ДФС у м. Києві надати суду належним чином завірені документи: витяг з протоколу засідання Комісії ГУ ДФС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН № 827 від 07.09.2018.

22.07.2020 до суду від ГУ ДПС у м. Києві надійшли письмові пояснення, за змістом яких, протокол засідання Комісії, згідно якого ТОВ «МС Моторс» було визнане як таке, що відповідає критеріям ризиковості, вилучений 29.11.2018 старшим слідчим з ОВС Генеральної прокуратури України старшим радником Ю.А. Шумиком згідно з протоколом обшуку від 29.11.2018.

Ухвалою суду від 31.10.2022 року замінено відповідача - Головне управління ДФС у м. Києві (04655, м. Київ, вул. Шолуденка, б. 33/19, код ЄДРПОУ) на його правонаступника - Головне управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС України (04655, м. Київ, вул. Шолуденка, б. 33/19, код ЄДРПОУ ВП: 44116011).

Вивчивши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Як вбачається із матеріалів даної справи, Товариство з обмеженою відповідальністю «МС МОТОРС» зареєстроване 19.07.2016 року та перебуває на податковому обліку у Головному управлінні ДФС у м. Києві. Основний вид економічної діяльності - Код КВЕД 45.20 Технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів; 45.31 Оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів (основний); 45.32 Роздрібна торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів; 77.39 Надання в оренду інших машин, устатковання та товарів, н. в. і. у.; 52.10 Складське господарство; 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна.

Через сервіс електронного кабінету платника податків, позивачу стало відомо про включення його до переліку ризикових платників податків на підставі п. 1.6 Критеріїв ризиковості та, що як наслідок, стало підставою зупинення відповідачем реєстрації податкових накладних № 3 від 17.12.18, № 1 від 04.12.18, № 11 від 18.10.18, № 16 від 26.10.18, № 17 від 29.10.18, № 1 від 04.01.19 на підставі відповіли рішень відповідача.

Не погоджуючись с такими рішеннями, позивач звернувся до суду за захистом порушеного права, та рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.05.2019 у справі № 640/4459/19 адміністративний позов ТОВ «MC МОТОРС» задоволено повністю, з огляду на відсутність ознак здійснення ТОВ «МС МОТОРС» ризикових операцій, визнано протиправними та скасовано рішення комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, зобов`язано ДФС України зареєструвати вищевказані податкові накладні датою їх направлення для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Листом № 12/06/19 від 12.06.19, позивач звернувся до ГУ ДФС у м. Києві з проханням виключення позивача з переліку ризикових платників податків та надати податкову інформацію по ТОВ «МС МОТОРС», яка слугувала підставою для віднесення позивача до переліку ризикових платників податків.

Листом від 26.06.2019 за № 26-15-41-05-14, Головне управління ДФС у м. Києві повідомило позивача, що за результатами проведеного моніторингу ТОВ «МС МОТОРС» відповідає Критеріям ризиковості платника податків, які затверджені листом ДФС за погодженням з Мінфіном від 21.03.18 № 959/99-99-07-18, від 05.11.18 № 4065/99-99-07-05-04-18, згідно вимог пункту 1.6, а саме: наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником. Одночасно, в листі зазначено, що відповідно до інформаційних ресурсів, що є доступними для перегляду на рівні Головного управління ДФС у м. Києві встановлено, що по 10 податкових накладних на суму ПДВ у розмірі 197,9 тис. грн., реєстрацію відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України та пункту 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку зупинено, 7 ПН на суму ПДВ в розмірі 128,5 тис.грн мають статус «скаргу не задоволено».

В той же час, позивач наголошує на тому, що в листі не було зазначено ані переліку конкретних фактичних даних про позивача, які б могли свідчити про наявність ознак ризиковості, ані відповідного законодавчого обґрунтування. Також, до листа не додано документів, за результатами розгляду яких ТОВ «МС МОТОРС» віднесено до переліку ризикових платників податків.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.11.2019 р. у справі № 640/4459/19 апеляційну скаргу ГУ ДФС у м. Києві залишено без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.05.2019 року без змін.

Втім, як стверджує позивач, відповідачем тривалий час рішення суду не виконувалося, реєстрація визначених в рішенні суду податкових накладних проведена лише після звернення позивача з проханням виконати рішення Окружного адміністративного суду

у справі № 640/4459/19 та повторного, виключити позивача з переліку ризикових платників податків. В той же час, з огляду на знаходження позивача в переліку ризикових платників податків, відповідач продовжує дії з автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних/ розрахунку коригування кількісних та вартісних показників, а згодом відмову в їх реєстрації, а саме: розрахунку коригування кількісних та вартісних показників № 23 від 28.11.2019 року до податкової накладної № 16 від 26.11.2019 року, в реєстрації якого відмовлено рішенням комісії ГУ ДФС у м. Києві № 1394155/40670671 від 23.12.2019 р.; розрахунку коригування кількісних та вартісних показників № 25 від 29.11.2019 року до податкової накладної № 17 від 26.11.2019 року, в реєстрації якого відмовлено рішенням комісії ГУ ДФС у м. Києві № 1394158/40670671; розрахунку коригування кількісних та вартісних показників № 26 від 29.11.2019 року до податкової накладної № 20 від 26.11.2019 року, рішенням комісії ГУ ДФС у м. Києві № 1394157/40670671; розрахунку коригування кількісних та вартісних показників № 27 від 29.11.2019 року до податкової накладної № 22 від 26.11.2019 року, в реєстрації якого відмовлено рішенням комісії ГУ ДФС у м. Києві № 1394156/40670671.

З такими діями відповідача податкового органу позивач не погоджується, та вважає вказані рішення незаконними та протиправними, що і стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

При вирішенні спору, суд виходить з наступного.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, перелік податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (далі - ПК України).

Пунктом 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з нормами п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

За змістом пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі по тексту - Порядок № 1246), податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог ПК України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Відповідно до п. 12 Порядку № 1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених п.192.1 ст.192 та п.201.10 ст.201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до п.201.1 ст.201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до п.201.3 і 201.9 ст.2001 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 01.07.2015); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Згідно норм п. 13 Порядку № 1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Аналогічні норми містяться у п. 201.16 ст. 201 ПК України, згідно яким реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації; Порядок розгляду скарг на рішення комісій регіонального рівня, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

Відповідно до змісту п. п. 5-6 Порядку, зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, Податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку. У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

У пункті 14 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 117 від 21.02.2018, зазначено, що перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Разом з тим, перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію таткової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, не означає, що платник податку повинен подати всі, зазначені у ньому документи, при тому, що зміст цього переліку свідчить на користь того, що враховується специфіка певних господарських операцій. Даний перелік є загальним і повинен оцінюватись та виконуватись в залежності від того, яка господарська операція покладена в основу виникнення податкових зобов`язань з ПДВ.

Тобто, контролюючий орган має конкретизувати перелік документів, необхідних виконання покладених на нього функцій, для того, щоб платник податку чітко розумів адресовану йому вимогу.

Пред`явлення контролюючим органом до платника податків загальної вимоги про надання документів без їх конкретизації та без посилання на відповідну норму права є неконкретизованою та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, а не будь-яких на власний розсуд.

У свою чергу, критерії ризиковості платника податку оформлені у вигляді листа ДФС не є нормативно-правовим актом.

Відповідно до положень п. п. 12-14 Порядку № 117, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом, операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД / послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, за значені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, завантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків: документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/ розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку подає до ДФС в електронній формі засобами електронного зв`язку, визначеними ДФС, з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Щодо рішення комісії ГУ ДФС у м. Києві № 1394155/40670671 від 23.12.2019 р., слід зазначити таке. Проваджуючи господарську діяльність, позивачем досягнуто усної домовленості щодо постачання сальників в кількості 105 шт. та діагностичного стенду для перевірки насосів гідро підсилювача керма на суму 63502,31 грн. в т.ч. ПДВ. фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ). На виконання домовленості, ФОП ОСОБА_1 згідно рахунку на оплату № 121 перерахував позивачу передоплату за товар на загальну суму 63502,31 грн. що підтверджується заключною банківською випискою.

Після отримання вказаних коштів, позивач відповідно до приписів норми п. 201.10 ст. 201 ПК України, оформив податкову накладну від 26.11.2019 р. № 16 на суму 63502,31 грн., яка зареєстрована належним чином у Єдиному реєстрі податкових накладних, що підтверджується квитанцією від 29.11.2019 № 1.

За видатковою накладною № 212 від 29.11.2019 р. та актом прийому-передачі до видаткової накладної від 29.11.2019, позивачем передано сальники в кількості 105 шт. на суму 12502,31 грн. в т.ч. ПДВ. Відповідно до акту прийому передачі від 29.11.2019 до видаткової накладної від 29.11.2019 р., поставка товару здійснювалась на умовах самовивозу зі складу позивача за адресою: м. Київ, вул. Миколи Грінченка, буд.18. У зв`язку з тим, що склади ФОП ОСОБА_1 та ТОВ «МС МОТОРС» знаходяться за однією адресою: м. Київ, вул. Миколи Грінченка, буд.18 (за договором оренди МС № 30/09-19 від 30.09.2019) та при поставці товару, його переміщення не потребує використання транспортних засобів, тому товарно-транспортні накладні при поставці товару від ТОВ «МС МОТОРС» на адресу ФОП ОСОБА_1 не виписувались.

На підставі листа від 28.11.2019 р., позивачем частково повернуто ФОП ОСОБА_1 попередню оплату за недопоставлений товар у сумі 51000,00 грн., що підтверджується заключною банківською випискою за період з 28.11.2019 р. по 28.11.2019 р., у зв`язку з частковим поверненням передплати ФОП ОСОБА_1 , у позивача виникла необхідність здійснити відповідні коригування у податковій звітності. Тож, було складено розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 28.11.2019 № 23 до податкової накладної від 26.11.2019 № 16, який направлено для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Водночас, відповідно до квитанції від 02.12.2012, зазначений розрахунок коригування не прийнятий, відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація ПН/РК від 28.11.19 №23 в Єдиному реєстрі накладних зупинена ПН/РК відповідає вимогам пп.1.6. п.1 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію РН/РК.

На вимогу п. "в" пп. 201.16.1 п. 201.16 ст. 201 ПК України, для подальшої реєстрації розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної та прийняття рішення щодо її реєстрації Державною фіскальною службою України, позивачем було надіслано до контролюючого органу засобами електронного зв`язку вищевказані документи (згідно переліку) для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також пояснення позивача щодо суті господарської операції.

Проте, 23.12.2019 рішенням комісії ГУ ДФС у м. Києві № 1394155/40670671, позивачу відмовлено у реєстрації розрахунку коригування кількісних та вартісних показників № 23 від 28.11.2019 року до податкової накладної № 16 від 26.11.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних з підстав ненадання платником податку копій документів.

Щодо рішення комісії ГУ ДФС у м. Києві № 1394158/40670671 від 23.12.2019, слід звернути увагу на те, що проваджуючи господарську діяльність, позивачем досягнуто усної домовленості щодо постачання стенду для перевірки рульових рейок на суму 29123,90 грн. в т.ч. ПДВ. фізичній особі-підприємцю ОСОБА_2 ( НОМЕР_2 ). На виконання домовленості, ФОП ОСОБА_2 згідно рахунку на оплату № 122 перерахував позивачу передоплату за товар на загальну суму 29123,90 грн. що підтверджується заключною банківською випискою. Після отримання вказаних коштів, позивач відповідно до приписів п. 201.10 ст.201 ПК України, оформив податкову накладну від 26.11.2019 р. № 17 на суму 29123,90 грн., яка зареєстрована належним чином у Єдиному реєстрі податкових накладних, що підтверджується квитанцією від 29.11.2019 № 1. На підставі листа від 29.11.2019, позивачем повністю повернуто ФОП ОСОБА_2 попередню оплату за невідвантажений товар у сумі 29123,90 грн., що підтверджується заключною банківською випискою за період з 29.11.2019 р. по 29.11.2019 р., тож, у зв`язку з поверненням передплати ФОП ОСОБА_2 , у позивача виникла необхідність здійснити відповідні коригування у податковій звітності. Тому, було складено розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 29.11.2019 № 25 до податкової накладної від 26.11.2019 № 17, який направлено для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних. Водночас, відповідно до квитанції від 29.11.2012 зазначений розрахунок коригування прийнятий, відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація ПН/РК від 29.11.2019 № 25 в Єдиному реєстрі накладних зупинена ПН/РК відповідає вимогам пп.1.6. п.1 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію РН/РК.

На вимогу п. "в" пп. 201.16.1 п. 201.16 ст. 201 ПК України, для подальшої реєстрації розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної та прийняття рішення щодо її реєстрації Державною фіскальною службою України, позивачем було надіслано до контролюючого органу засобами електронного зв`язку вищевказані документи (згідно переліку) для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також пояснення позивача щодо суті господарської операції.

Проте, 23.12.2019 року рішенням комісії ГУ ДФС у м. Києві № 1394158/40670671, позивачу відмовлено у реєстрації розрахунку коригування кількісних та вартісних показників № 25 від 29.11.2019 року до податкової накладної № 17 від 26.11.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних з підстав ненадання платником податку копій документів.

Щодо рішення комісії ГУ ДФС у м. Києві № 1394157/40670671 від 23.12.2019 р., судом враховано, що проваджуючи господарську діяльність, позивачем досягнуто усної домовленості щодо постачання сальників в кількості 560 шт., генераторів в кількості 23 шт та стенду для перевірки рельових рейок на суму 126897,38 грн. в т.ч. ПДВ. фізичній особі- підприємцю ОСОБА_3 ( НОМЕР_3 ). На виконання домовленості, ФОП ОСОБА_3 згідно рахунку на оплату № 123 від 26.11.2019 перерахував позивачу передоплату за товар на загальну суму 126897,38 грн. що підтверджується заключною банківською випискою. Після отримання вказаних коштів, позивач відповідно до приписів п. 201.10 ст.201 ПК України, оформив податкову накладну від 26.11.2019 р. № 20 на суму 126897,38 грн., яка зареєстрована належним чином у Єдиному реєстрі податкових накладних, що підтверджується квитанцією від 29.11.2019 № 1. За видатковою накладною № 213 від 29.11.2019 р. та актом прийому-передачі до видаткової накладної № 213 від 29.11.2019, позивачем передано сальники в кількості 560 шт. та генератори в кількості 23 шт. на суму 116897,38 грн. в т.ч. ПДВ. Відповідно до акту прийому передачі від 29.11.2019 до видаткової накладної № 213 від 29.11.2019 р., поставка товару здійснювалась на умовах самовивозу (EXW) зі складу позивача за адресою: м. Київ, вул. Миколи Грінченка, буд.18. У зв`язку з тим, що склади ФОП ОСОБА_3 та TOB «MC МОТОРС» знаходяться за однією адресою: АДРЕСА_1 (за договором оренди MC № 25/04-19 від 25.04.2019) та при поставці товару, його переміщення не потребує використання транспортних засобів, тому товарно-транспортні накладні при поставці товару від TOB «MC МОТОРС» на адресу ФОП ОСОБА_3 не виписувались. На підставі листа від 29.11.2019, позивачем частково повернуто ФОП ОСОБА_3 попередню оплату за недопоставлений товар у сумі 10000,00 грн., що підтверджується заключною банківською випискою за період з 29.11.2019 р. по 29.11.2019 р., У зв`язку з частковим поверненням передплати ФОП ОСОБА_3 , у позивача виникла необхідність здійснити відповідні коригування у податковій звітності, та складено розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 29.11.2019 № 26 до податкової накладної від 26.11.2019 № 20, який направлено для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних. Водночас, відповідно до квитанції від 29.11.2012, зазначений розрахунок коригування прийнятий, відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація ПН/PK від 29.11.2019 № 26 в Єдиному реєстрі накладних зупинена ПН/PK відповідає вимогам пп.1.6. п.1 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію РНУРК.

На вимогу п. "в" пп. 201.16.1 п. 201.16 ст. 201 ПК України, для подальшої реєстрації розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної та прийняття рішення щодо її реєстрації Державною фіскальною службою України, позивачем було надіслано до контролюючого органу засобами електронного зв`язку вищевказані документи (згідно переліку) для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також пояснення позивача щодо суті господарської операції.

Проте, 23.12.2019 рішенням комісії ГУ ДФС у м. Києві № 1394157/40670671 позивачу відмовлено у реєстрації розрахунку коригування кількісних та вартісних показників № 26 від 29.11.2019 року до податкової накладної № 16 від 26.11.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних з підстав ненадання платником податку копій документів.

Щодо рішення комісії ГУ ДФС у м. Києві № 1394156/40670671 від 23.12.2019 р., слід зазначити, що проваджуючи господарську діяльність, позивачем досягнуто усної домовленості щодо постачання сальників в кількості 224 шт., компресора кондиціонера в кількості 5 шт. та тестера для перевірки статорних обмоток і діодних мостів в кількості 2 шт на суму 60972,65 грн в т.ч. ПДВ фізичній особі-підприємцю ОСОБА_4 ( НОМЕР_4 ). На виконання домовленості, ФОП ОСОБА_4 згідно рахунку на оплату № 124 від 26.11.2019 р. перерахував позивачу передоплату за товар на загальну суму 60972,65 грн. що підтверджується заключною банківською випискою. Після отримання вказаних коштів, позивач відповідно до п. 201.10 ст.201 ПК України, оформив податкову накладну від 26.11.2019 р. № 22 на суму 60972,65 грн., яка зареєстрована належним чином у Єдиному реєстрі податкових накладних, що підтверджується квитанцією від 29.11.2019 № 1.

За видатковою накладною № 214 від 29.11.2019 р. та актом прийому-передачі до видаткової накладної № 214 від 29.11.2019, позивачем передано сальники в кількості 224 шт. та компресори кондиціонера в кількості 5 шт. на суму 40972,65 грн. в т.ч. ПДВ. Відповідно до акту прийому передачі від 29.11.2019 до видаткової накладної № 214 від 29.11.2019 р. поставка товару здійснювалась на умовах самовивозу зі складу позивача за адресою: м. Київ, вул. Миколи Грінченка, буд.18. У зв`язку з тим, що склади ФОП ОСОБА_4 та ТОВ «МС МОТОРС» знаходяться за однією адресою: м. Київ, вул. Миколи Грінченка, буд.18 (за договором оренди МС № 02/07-18 від 02.07.2018) та при поставці товару, його переміщення не потребує використання транспортних засобів, тому товарно-транспортні накладні при поставці товару від ТОВ «МС МОТОРС» на адресу ФОП ОСОБА_4 не виписувались.

На підставі листа від 29.11.2019, позивачем частково повернуто ФОП ОСОБА_4 попередню оплату за недопоставлений товар у сумі 20000,00 грн., що підтверджується заключною банківською випискою за період з 29.11.2019 р. по 29.11.2019. У зв`язку з частковим поверненням передплати ФОП ОСОБА_4 , у позивача виникла необхідність здійснити відповідні коригування у податковій звітності та складено розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від № 27 до податкової накладної від 26.11.2019 № 22, який направлено для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Водночас, відповідно до квитанції від 29.11.2012, зазначений розрахунок коригування прийнятий, відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація ПН/РК від 29.11.2019 № 27 в Єдиному реєстрі накладних зупинена ПН/РК відповідає вимогам пп.1.6. п.1 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію РН/РК.

На вимогу п. "в" пп. 201.16.1 п. 201.16 ст. 201 ПК України, для подальшої реєстрації розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної та прийняття рішення щодо її реєстрації Державною фіскальною службою України, позивачем було надіслано до контролюючого органу засобами електронного зв`язку вищевказані документи (згідно переліку) для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також пояснення позивача щодо суті господарської операції.

Проте, 23.12.2019 рішенням комісії ГУ ДФС у м. Києві № 1394156/40670671, позивачу було відмовлено у реєстрації розрахунку коригування кількісних та вартісних показників № 27 від 29.11.2019 року до податкової накладної № 22 від 26.11.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних з підстав ненадання платником податку копій документів.

Так, частково реалізований товар вищевказаним контрагентам позивача було придбано позивачем у Товариства з обмеженою відповідальністю «ІТАЛАВТО» (код ЄДРПОУ З1722425), що підтверджується видатковою накладною № 632 від 28.11.2019 р. та актом прийому-передачі до видаткової накладної № 632 від 28.11.2019. Остаточний розрахунок за придбаний товар здійснено позивачем 28.11.2019 р. на підставі рахунку на оплату № 1352 від 28.11.2019 р., що підтверджується відповідною банківською випискою.

Сторона позивача наголошує на тому, що податковим органом не було взято до уваги, те, що підставою для коригування податкових накладних є виключно повернення сум передплати за непоставлений позивачем товар та не взято до уваги надані позивачем на вимогу фіскального органу після зупинення реєстрації розрахунків коригування, усі належні документи, які підтверджують здійснення операції.

Судом враховується, що всі квитанції про зупинення реєстрації не мають обов`язкових реквізитів, передбачених Порядком зупинення реєстрації. Так, жодна з квитанцій не містить, як це передбачено ч. 2 п. 13 Порядку - порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/ розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена. Окрім цього, в квитанціях не зазначено конкретний критерій(ї) ризиковості платника податку та критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію ПН в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку.

Також, відповідачем не дотримано підпункт 4 п. 13 Порядку зупинення реєстрації, а лише процитовано зміст п. в п.п.201.16.1. п.201.16. ст. 201 ПК України - жодні конкретні пропозиції щодо необхідних документів відсутні.

З метою з`ясування підстав включення до переліку ризикових платників, представником позивача на адресу відповідача, направлено адвокатський запит від 15.01.2020 з проханням надати копію протоколу засідання Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (або витягу з нього) та копії матеріалів, на підставі яких TOB «MC МОТОРС» внесено до реєстру ризикових платників.

Відповіддю на запит позивача, відповідач повідомив про те, що відповідно до п.1.6. Критеріїв ризиковості, TOB «MC МОТОРС» віднесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання у зв`язку з наявністю податкової інформації, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій. В той же час, відповіддю відповідач не вказує яка саме інформація стала підставою для включення позивача до такого переліку ризикових суб`єктів господарювання, не надано до листа документів, за результатами розгляду яких TOB «MC МОТОРС» віднесено до переліку ризикових платників податків, до того ж відповідачем відмовлено в наданні витягу з протоколу засідання Комісії ГУ ДФС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН № 827 від 07.09.2018, з огляду на його вилучення Головним слідчим управлінням Генеральної прокуратури України в межах кримінального провадження.

На вимоги ухвали суду, відповідач також не надав вказаний протокол засідання комісії з аналогічним посиланням на його вилучення правоохоронними органами.

На час виникнення спірних правовідносин, критерії ризиковості платника податків визначались листом Державної фіскальної служби України від 21.03.18 № 959/99-99-07-18.

Відповідно до п. 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку - комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків при наявності відповідних підстав. Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв. Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 -1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації. У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

Суд наголошує на тому, що як принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, так і п. 13 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 21.02.2018 № 117, вимагає від контролюючого органу зазначення конкретного виду критерію.

Приписи п. п. 14-17 Порядку зупинення реєстрації ПН/РК № 117, визначають які документи слід подавати (у тому числі, договори, первинні документи, підтвердження розрахунків та відповідності продукції), вимоги до подання таких документів тощо.

Відповідно до п.п. 18-19 Порядку зупинення реєстрації ПН/РК №117, письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів. Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).

На виконання п. 201.16 Податкового кодексу України та Порядку № 117, у відповідності до вимог чинного законодавства, позивачем направлялись повідомлення про подання пояснень та копій документів, необхідні для прийняття рішення про реєстрацію розрахунків коригування до податкових накладних.

Незважаючи на подані позивачем документи, засобами електронного зв`язку товариством були отримані рішення про відмову у реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних, наведених вище по тексту.

Проте, суд звертає увагу на те, що ГУ ДФС у м. Києві не підкреслено, які документи не надано, та взагалі не вказано конкретного переліку документів, тобто не зазначено яких саме документів бракує для прийняття рішення про реєстрацію розрахунків коригування до вже зареєстрованих накладних.

З вищенаведеного вбачається, що контролюючим органом не було надано об`єктивної правової оцінки поясненням позивача, оскільки надані позивачем пояснення та копій документів повністю спростовують доводи контролюючого органу про наявність підстав для відмови у реєстрації розрахунків коригування. Тож, Головним Управлінням Державної фіскальної служби у м. Києві було проігноровано надані позивачем пояснення та документи, та як наслідок, прийнято необґрунтовані рішення, що не містять конкретної інформації стосовно причин та підстав прийняття такого рішення, а лише містять загальні посилання.

У даному ж випадку, і під час розгляду даного спору, контролюючим органом не надані докази необхідності/наявності підстав для зупинення реєстрації вищезазначених розрахунків коригування. Необхідно зауважити, що положення зазначених вище пунктів Порядку зупинення реєстрації ПН/РК №117 є чіткими і не припускають неоднозначне (множинне) трактування обов`язків контролюючих органів.

Поряд з цим, форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН визначена Порядком №117 (додаток 2 до Порядку). Форма такого рішення передбачає, що у разі відмови в реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в ЄРПН через ненадання платником податку копій документів, документи, які не надано, повинні бути підкресленими, тобто конкретно вказані.

Оскільки в порушення наведених вимог законодавства, оскаржувані рішення містять лише загальні твердження про ненадання копій документів, без конкретизації (підкреслення) конкретного переліку документів, які, на думку Комісії ГУ ДФС у м. Києві, не надані, отже, рішення суб`єкта владних повноважень не містить чіткої підстави їх прийняття, що свідчить про їх необґрунтованість.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності. Не дивлячись на те, що саме рішення містить графу «документи , які не надано підкреслити», жодних підкреслень немає, що унеможливлює встановити, які саме документи на думку відповідача надано не було, що свідчить про нечіткість рішення. Графа додаткова інформація (вказати конкретні документи) також не заповнена.

Суд наголошує на тому, що саме рішення Комісії контролюючого органу повинно містити, як чітку підставу для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, так і чітку підставу для відмови в реєстрації такого розрахунку коригування.

Суд констатує, що оскаржувані рішення комісії не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії, та породжують неоднозначне трактування, що, в свою чергу, впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку позивача виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Суд зазначає, що факт зупинення реєстрації розрахунку коригування у ЄРПН не спростовує ані факту здійснення платником податків господарської операції. До того ж, розрахунки коригування позивачем складені до вже зареєстрованих відповідачем податкових накладних.

У даній справі суд, не має надавати оцінку реальності здійснення господарських операцій між позивачем та контрагентами.

Таким чином, оскаржувані рішення про відмову в реєстрації розрахунків коригувань до податкових накладних, є протиправними та підлягають скасуванню.

Відповідно до пунктів 19, 20 Порядку № 1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для зобов`язання ДПС України здійснити реєстрацію розрахунків коригування, що є предметом у даному спорі до податкових накладних днем їх фактичного подання, адже, у даному випадку, задоволення позовної вимоги про зобов`язання зареєструвати в ЄРПН розрахунків коригування товариства датою її фактичного подання, є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Тож, в цій частині позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Водночас, щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення (протокол) комісії ГУ ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, яке оформлено протоколом № 827 від 07.09.2018, в частині внесення/включення Товариства з обмеженою відповідальністю «МС МОТОРС» () до переліку ризикових платників податків та зобов`язання Головне управління ДФС у м. Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «МС МОТОРС» () з переліку ризикових платників податків, суд зазначає наступне.

Дійсно, під час розгляду даного спору в суді, Головним управлінням ДФС у місті Києві не було надано ані самого протоколу засідання Комісії, ані переліку платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з пп.1.6 п.1 Критеріїв; ні матеріалів, на підставі яких платника податків віднесено до такого переліку; ані іншої інформації, що розглядається Комісією, яка, відповідно до Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків, обов`язково додається до протоколу засідання Комісій.

Проте, здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України та нормативно-правових актів, прийнятих на виконання вимог цього Кодексу.

Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Віднесення Комісією контролюючого органу Товариства до переліку платників податків які відповідають критеріям ризиковості є передумовою зупинення податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. В подальшому, відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, і лише ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування або ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку або надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства є підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування.

Законодавством передбачено певний порядок виконання податковими органами своїх функцій щодо податкового контролю, що в правовідносинах, які розглядаються, визначений у формі перевірки наданих платником податків пояснень та документів щодо проведених ним операцій. А тому, саме рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН призведе до певних негативних правових наслідків для платника податків, та, вважаючи рішення контролюючого органу неправомірним, особа може звернутись до суду за захистом прав, (свобод) та інтересів від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, і в межах цього спору підставами позову, серед іншого, можуть бути доводи щодо неправомірності дій контролюючого органу по віднесенню платника податків до переліку таких платників податків які відповідають критеріям ризиковості.

Використання контролюючим органом податкової інформації наявної в інформаційних системах ДПС або внесення інформації в такі бази за результатами її опрацювання у певних спосіб здійснення податкового контролю, зокрема, віднесення Товариства до платників, які відповідають критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань, безпосередньо рішення Комісії по віднесенню платника податків до переліку таких платників які відповідають критеріям ризиковості без прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних / розрахунків коригувань не порушує права та інтереси позивача.

А тому, дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної), не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 03.03.2020р. по справі № 240/3665/19.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що протокол засідання комісії ГУ ДФС у м. Києві не є рішенням контролюючого органу, та не породжує зміну прав та обов`язків платника податків, а є діяльністю контролюючого органу, яка направлена виконання завдань та функцій передбачених ПК України. З огляду на це, позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.

Можливість оскарження подібних рішень передбачена лише у Порядку № 1165, який прийнято 11.12.2019 (тобто, в даних правовідносинах не застосовується), та за яким, у додатку 4 до Порядку № 1165 зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку. Проте, рішення щодо позивача, що оскаржується в даній справі, було прийнято до прийняття Порядку № 1165 та не підлягає оскарженню.

Тож, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги, у даному випадку, підлягають лише частковому задоволенню.

Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Під час звернення позивача з даним позовом до суду останнім сплачено судовий збір за заявлені позовні вимоги, які підлягають стягненню з відповідачів солідарно, на користь останнього, пропорційно до обсягу задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 9, 72-77, 90, 139, 242 - 246, 255 КАС України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «МС Моторс» до Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування № 1394155/40670671 від 23.12.2019 р. про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 23 від 28.11.2019 року до податкової накладної № 16 від 26.11.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних і вартісних показників Товариства з обмеженою відповідальністю «МС МОТОРС» () № 23 від 28.11.2019 до податкової накладної № 16 від 26.11.2019 датою його фактичного отримання.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування № 1394158/40670671 від 23.12.2019 р. про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 25 від 29.11.2019 року до податкової накладної № 17 від 26.11.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних і вартісних показників Товариства з обмеженою відповідальністю «МС МОТОРС» () № 25 від 29.11.2019 року до податкової накладної № 17 від 26.11.2019 року датою його фактичного отримання.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування № 1394157/40670671 від 23.12.2019 р. про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 26 від 29.11.2019 року до податкової накладної № 20 від 26.11.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних і вартісних показників Товариства з обмеженою відповідальністю «МС МОТОРС» () № 26 від 29.11.2019 року до податкової накладної № 20 від 26.11.2019 року датою його фактичного отримання.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування № 1394156/40670671від 23.12.2019 р. про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 27 від 29.11.2019 року до податкової накладної № 22 від 26.11.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних і вартісних показників Товариства з обмеженою відповідальністю «МС МОТОРС» () № 27 від 29.11.2019 року до податкової накладної № 22 від 26.11.2019 року датою його фактичного отримання.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «МС Моторс» понесені ним судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 8408 грн. (вісім тисяч чотириста вісім гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «МС Моторс» понесені ним судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 8408 грн. (вісім тисяч чотириста вісім гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України.

За приписами статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Порядок та строки подання апеляційної скарги врегульовано приписами статей 294-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне найменування сторін:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «МС Моторс» (, 03039, м. Київ, вул. М.Грінченка, 18).

Відповідачі: Державна податкова служба України (, 04053, м. Київ, Львівська площа, 8).

Головне управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС України (04655, м. Київ, вул. Шолуденка, б. 33/19, код ЄДРПОУ ВП: 44116011).

Суддя В.І. Келеберда