Справа № 120/7764/22
Суддя: Дмитришена Руслана Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
про повернення позовної заяви
м. Вінниця

01 листопада 2022 р. Справа № 120/7764/22

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Дмитришена Руслана Миколаївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1

до: Військової частини НОМЕР_1 ; командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 ; заступника командира бригади військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3

про: визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправними дії

ВСТАНОВИВ:
До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 ; командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 ; заступника командира бригади військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 з наступними вимогами:

- визнання протиправним та скасування наказу командира Військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 №1025 від 20.06.2022;

- визнати протиправними дії заступника заступника командира бригади по роботі з особовим складом ОСОБА_3 по віданню наказу командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 за №1025 від 20.06.2022 по відношенню до ОСОБА_1 .

Ухвалою від 28.09.2022 позовну заяву залишено без руху із встановленням позивачу 10-денного строку для усунення вказаних шляхом: уточнення прохальної частини заявленого позову, привівши зміст позовних вимог у відповідність до визначених відповідачів; подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку із позовною вимогою про визнання протиправним та скасування наказу командира Військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 №1025 від 20.06.2022.

На виконання вимог ухвали представником позивача подано заяву на усунення недоліків позовної заяви, до якої додано заяву про поновлення строків звернення до суду та уточнений адміністративний позов, в якому змінено суб`єктний склад сторони відповідача та третьої особи.

Обґрунтовуючи заяву про поновлення строків звернення до суду представник зазначає, що спірний наказ було віддано заступником командира бригади військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 усно 20.06.2022 об 11:45 год. Після віддання спірного наказу позивача затримала служба ВСП, і, відповідно, з 20.06.2022 і по теперішній час він знаходиться під вартою на гауптвахті, у зв`язку з чим не може вільно розпоряджатися своїми правами, знайомитись зі справою, витребувати спірний наказ. Зазначені обставини підтверджуються ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 23.06.2022 по справі №202/2995/22 та ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 08.08.2022 по справі №185/5229/22.

При цьому зазначає, що із самим текстом наказу, як позивач, так і його адвокат ознайомились лише під час ознайомлення із матеріалами кримінальної справи в Павлоградському міськрайонному суді, де, власне, і розглядається справа щодо невиконання спірного наказу. Відтак, саме після особистого вручення позивачу спірного наказу 22.08.2022, останній дізнався про порушення своїх прав.

Вищевказані обставини, а саме неотримання письмового доказу в день його віддання, затримання і перебування позивача під вартою, а також факт ознайомлення із спірним наказом лише 22.08.2022, на думку представника є поважними причинами пропуску строку звернення до суду, а тому клопоче про його поновлення.

Визначаючись щодо поданої заяви про поновлення строку звернення до суду, суддя керується наступними мотивами.

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою спонукання учасників адміністративного судочинства до своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Відповідно до частини 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Суддя зазначає, що військова служба є різновидом публічної служби.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, за загальним правилом, перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не може визнаватися поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Щодо відліку строку звернення із адміністративним позовом, суд зазначає, що порівняльний аналіз термінів "дізнався" та "повинен дізнатися", що містяться в ч. 2 ст. 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку позивача знати про стан своїх прав. При цьому, суд з`ясовує момент, коли позивач фактично дізнався або мав реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення.

Із тексту поданої заяви вбачається, що представник просить поновити строк звернення до суду, з огляду на те, що після віддання спірного наказу позивача затримала служба ВСП, і, відповідно, з 20.06.2022 і по теперішній час він знаходиться під вартою на гауптвахті, у зв`язку з чим не може вільно розпоряджатися своїми правами, знайомитись зі справою, витребувати спірний наказ.

Надаючи правову оцінку вказаним обставинам суддя враховує наступне.

Згідно із доданого до позовної заяви договору про надання правової допомоги від 27.06.2022 укладеного між клієнтом - ОСОБА_1 та адвокатом Проніною А.І., остання взяла на себе виконання ряду дій з надання правової допомоги, зокрема, представництво інтересів клієнта в будь-яких органах державної, законодавчої та виконавчої влади, судових органах усіх рівнів та інших установах.

Тобто саме з 27.06.2022 адвокат взяла на себе зобов`язання надавати юридичну допомогу ОСОБА_1 , тобто адвокат, як представник, мала право вчиняти усі дії від імені позивача, тому твердження про неможливість позивача вчиняти дії, оскільки останній перебуває на гауптвахті, відхиляються суддею, як необґрунтовані.

Стосовно тверджень представника позивача про те, що із самим текстом наказу, як позивач, так і його адвокат ознайомились лише під час ознайомлення із матеріалами кримінальної справи в Павлоградському міськрайонному суді, де, власне, і розглядається справа щодо невиконання спірного наказу, відтак, саме після особистого вручення позивачу спірного наказу 22.08.2022, останній дізнався про порушення своїх прав, такі також відхиляються суддею з наступних підстав.

По перше, позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом встановленого строку.

По друге, обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач у позовній заяві самостійно зазначає, що спірний наказ був усно відданий заступником командира бригади військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 20.06.2022 об 11:45 год.

Відповідно до Закону України "Про Статут внутрішньої служби Збройних Сил України" від 24 березня 1999 року № 548-XIV був затверджений Статут внутрішньої служби Збройних Сил України (далі - Статут).

Згідно із п. 35 Статуту накази віддаються, як правило, в порядку підпорядкованості. За крайньої потреби командир (начальник), старший за службовим становищем, ніж безпосередній начальник, може віддати наказ підлеглому, минаючи його безпосереднього начальника, про що повідомляє безпосереднього начальника підлеглого чи наказує підлеглому особисто доповісти своєму безпосередньому начальникові.

Наказ можна віддавати одному чи групі військовослужбовців усно або письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку.

Так, враховуючи ту обставину, що позивач не заперечує, а навпаки самостійно зазначає про факт віддання усного спірного наказу об 11:45 год 20.06.2022, тому днем, коли особа дізналася про порушення своїх прав, свобод чи інтересів є саме 20.06.2022.

Однак позивач ознайомившись із усним наказом 20.06.2022, уклав договір із представником 27.06.2022, а звернувся до суду з даним позовом лише 19.09.2022 (із пропуском місячного строку звернення до суду).

Враховуючи дату звернення до суду 19.09.2022 (дата прийняття поштового відправлення відділом поштового зв`язку), доходжу висновку, що підстави, вказані позивачем у заяві, визнаються неповажними.

При цьому, зазначаю, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, які беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки. Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених КАС України.

У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, законодавець обмежує строк, протягом якого особа може звернутися до суду. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 02.03.2020 у справі № 420/4352/19, від 13.04.2020 у справі № 520/11334/18, від 17.09.2020 у справі № 186/1881/19, від 06.11.2020 у справі № 826/14116/18.

Згідно ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

При цьому, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені належними, допустимими та достатніми доказами.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (частина 2 статті 123 КАС України).

Положення частини 2 статті 123 КАС України кореспондують приписам пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України, якими передбачено, що позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до частини 6 статті 169 КАС України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

З огляду на викладене вище, а також враховуючи те, що представником позивача не надано доказів наявності поважних причин, які б унеможливлювали звернення до адміністративного суду з 27.06.2022 (дата договору про надання правової допомоги) по 19.09.2022 (дата прийняття поштового відправлення відділом поштового зв`язку), тому вважаю, що заява про поновлення строку звернення до суду з мотивів, наведених у ній, є необґрунтованою, а підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду визнаються неповажними, відтак позов належить повернути позивачу.

При цьому суд враховує, що оскільки процесуальний закон не передбачає повноважень суду щодо повернення позовної заяви в частині позовних вимог, позовна заява підлягає поверненню в цілому, незважаючи на те, що пропуск строку звернення до суду має місце лише щодо частини позовних вимог.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (частина 8 статті 169 КАС України).

Щодо судового збору, який позивач сплатив за подання даного позову, то він повертається за клопотанням позивача, що вказано в п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, повернення заяви або скарги.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 248 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:
1. Визнати неповажними підстави для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду ОСОБА_1 , вказані в заяві від 24.10.2022.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 ; командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 ; заступника командира бригади військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправними дії разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

3. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.
Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Дмитришена Руслана Миколаївна