Справа № 826/13759/17
Суддя: Бучик А.Ю.
Дата ухвалення: 2022-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2022 року

м. Київ

справа № 826/13759/17

адміністративне провадження № К/9901/28449/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Бучик А.Ю.,

суддів: Мороз Л.Л., Рибачука А.І.,

розглянувши в попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 07 червня 2019 року (суддя Скочок Т.О.) та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 вересня 2019 року (колегія суддів: Василенко Я.М., Ганечко О.М., Шурко О.І.) у справі за позовом ОСОБА_1 до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, треті особи: Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Союз», уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Союз» про визнання протиправною та скасування постанови,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 14.09.2017 № 401-ЦА-УП-ЮО про накладення санкції за правопорушення на ринку цінних паперів у вигляді штрафу в розмірі 200000 гривень відносно Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Союз».

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.06.2019, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.09.2019, позов задоволено.

Не погоджуючись з судовими рішеннями, посилаючись на порушення судами норм матеріального та процесуального права, відповідач подав касаційну скаргу, в якій він просить їх скасувати та ухвалити нове, яким в задоволенні позову відмовити.

Касаційну скаргу обґрунтовано тим, що судами не взято до уваги значну невідповідність між вартістю всіх акцій ПАТ «Експо Нафта Продукт» та ПАТ «Гранітна індустрія України», що перебувала в обігу, реальному фінансово-господарському стану цих емітентів. Вказує, що штучно сформована ціна акцій призводить до необ`єктивної оцінки вартості активів інститутів спільного інвестування, що впливає на вартість цінних паперів та може привести до порушення прав інвесторів. Вважає, що позивачем допущено маніпулювання цінами, що не залежить від дати здійснення операцій купівлі акції.

Ухвалою Верховного Суду від 25.10.2019 відкрито касаційне провадження.

У відзиві на касаційну скаргу позивач просить відмовити в її задоволенні, судові рішення залишити без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи та вимоги касаційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судами встановлено, що Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку винесено постанови про порушення справи про порушення на ринку цінних паперів від 23.10.2015 та від 26.10.2015, згідно з якими порушено справи про правопорушення на ринку цінних паперів у відношенні Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Союз».

Постановою Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 04.09.2017 об`єднано справи про правопорушення на ринку цінних паперів в одне провадження у відношенні АТ «КБ «Союз».

За наслідками розгляду цієї справи про порушення на ринку цінних паперів Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку складно акт про правопорушення на ринку цінних паперів від 04.09.2017, в якому зазначено, що 17.11.2014 та 19.11.2014 у діях АТ «КБ «Союз» з акціями ПАТ «Експо Нафта Продукт» на ПАТ «ФБ ПФТС», а також 20.11.2014, 16.12.2014 та 19.12.2014 в діях АТ «КБ «Союз» з акціями ПАТ «Гранітна Індустрія України» на ПАТ «ФБ ПФТС» вбачається ознака маніпулювання цінами на фондовому ринку, визначена п. 1 ч. 1 ст. 10-1 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні».

В обґрунтування вказаного в акті зазначено, що відповідно до річної фінансової звітності ПАТ «Експо Нафта Продукт» (надалі - емітент) за 2013 рік, емітент мав такі фінансово-господарські показники: переважна частка активів емітента складалась з поточних фінансових інвестицій та дебіторської заборгованості, відповідно до балансу емітента, а саме: 99,58%; відсутній бухгалтер або бухгалтерська служба на чолі з головним бухгалтером; емітентом випущено 117 986 324 акцій номінальною вартістю акцій 0,25 грн. При цьому, за результатами аналізу договорів купівлі-продажу цінних паперів емітента, наявних у Комісії у вигляді адміністративних даних щодо здійснення діяльності організаторам торгівлі, встановлено, що з цінними паперами емітента у другому півріччі 2014 року договори купівлі-продажу цінних паперів укладались, зокрема, на ПАТ «Фондова Біржа ПФТС». Так, за участі учасників біржових торгів: ТОВ «Форвард Капітал», ПАТ «КБ «Союз» та ТОВ «Перша фондова брокерська компанія» за безадресними заявками через ПАТ «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» було вчинено ряд правочинів (ПАТ «КБ «Союз» виступило покупцем акцій емітента 17.11.2014 та 19.11.2014). В акті перевірки також зазначено, що 31.07.2014, 29.08.2014, 30.09.2014, 31.10.2014, 28.11.2014 та 30.12.2014 є останніми робочими днями місяців, у які відбувались біржові торги, за результатами яких формувався біржовий курс акцій емітента у розмірі 5,46 грн. На підставі викладеного, перевіряючими зроблено висновок про те, що ТОВ «Форвард Капітал», ПАТ «КБ «Союз» та ТОВ «Перша фондова брокерська компанія» здійснювали операції купівлі/продажу акцій емітента, які надають уявлення щодо ціни на акції емітента, що не відповідають дійсності і призводять до встановлення інших цін, ніж ті, що існували б за відсутності вищезазначених операцій.

Відповідно до річної фінансової звітності ПАТ «Гранітна Індустрія України» (надалі - емітент-1) за 2013 рік, емітент-1 мав такі фінансово-господарські показники: переважна частка активів емітента-1 складалась з поточних фінансових інвестицій та дебіторської заборгованості відповідно до балансу емітента-1, а саме: 99,84 грн., середньомісячні витрати емітента-1 на оплату праці становили менше двократного мінімального розміру заробітної плати, встановленого законодавством, чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) становив 1000, 00 грн., відсутній бухгалтер або бухгалтерська служба на чолі з головним бухгалтером, емітентом-1 випущено 119 200 000 акцій номінальною вартістю акцій 0,25 грн. При цьому, за результатами аналізу договорів купівлі-продажу цінних паперів емітента, наявних у Комісії у вигляді адміністративних даних щодо здійснення діяльності організаторам торгівлі, встановлено, що з цінними паперами емітента-1 у період з 01.07.2014 по 31.12.2014 договори купівлі-продажу цінних паперів укладались, зокрема, на ПАТ «Фондова Біржа ПФТС». Так, за участі учасників біржових торгів: ТОВ «Форвард Капітал», ПАТ «КБ «Союз» та ТОВ «Перша фондова брокерська компанія» за безадресними заявками через ПАТ «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» було вчинено ряд правочинів (ПАТ «КБ «Союз» виступило покупцем акцій емітента-1 16.12.2014 та 19.12.2014, а також продавцем вказаних акцій 20.11.2014). В акті перевірки також зазначено, що 31.07.2014, 29.08.2014, 30.09.2014, 31.10.2014, 28.11.2014 та 30.12.2014 є останніми робочими днями місяців, у які відбувались біржові торги, за результатами яких формувався біржовий курс акцій емітента-1 у розмірі 3,00 грн. та 3,43 грн. На підставі викладеного, перевіряючими зроблено висновок про те, що ТОВ «Форвард Капітал», ПАТ «КБ «Союз» та ТОВ «Перша фондова брокерська компанія» здійснювали операції купівлі/продажу акцій емітента-1, які надають уявлення щодо ціни на акції емітента, що не відповідають дійсності і призводять до встановлення інших цін, ніж ті, що існували б за відсутності вищезазначених операцій.

На підставі вказаного Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку винесено постанову від 14.09.2017 № 401-ЦА-УП-ЮО про накладення санкції за правопорушення на ринку цінних паперів, якою за умисні дії, що мають ознаки маніпулювання на фондовому ринку, застосовано у відношенні до АТ «КБ «Союз» санкцію у вигляді штрафу у розмірі 200 000, 00 грн.

Вважаючи постанову № 401-ЦА-УП-Т протиправною, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, дійшов висновку, що відповідачем не доведено, що у діях позивача наявні ознаки маніпулювання цін, передбачені ч. 1 ст. 10-1 Закону України "Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні". Ціни на акції, сформовані за наслідками операцій позивача, відповідають ринковим. Крім того, укладаючи біржові контракти на підставі анонімних безадресних заявок, Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Союз» не володіло інформацією про контрагента за контрактами.

Дослідивши спірні правовідносини, колегія суддів зазначає таке.

Щодо доводів касаційної скарги про відсутність у позивача права на звернення до суду із цим позовом.

Судами встановлено, що виконавчою дирекцією Фонду гарантування фізичних осіб, на підставі та на виконання постанови НБУ від 15.03.2016 №162/БТ, прийнято рішення від 15.03.2016 №343 "Про початок процедури ліквідації АТ "КБ "Союз" та делегування повноважень ліквідатора банку", відповідно до якого: розпочато процедуру ліквідації банку з 16.03.2016 по 15.03.2018 включно; призначено уповноваженою особою Фонду та делеговано всі повноваження ліквідатора банку, визначені Законом України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб", провідному професіоналу з питань врегулювання неплатоспроможності банків відділу запровадження процедури тимчасової адміністрації та ліквідації департаменту врегулювання неплатоспроможності банків Федорченку А.В. строком на 2 роки - з 16.03.2016 по 15.03.2018 включно.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 46 Закону № 4452-VI з дня початку процедури ліквідації банку припиняються всі повноваження органів управління банку (загальних зборів, спостережної ради і правління (ради директорів)) та органів контролю (ревізійної комісії та внутрішнього аудиту). Якщо в банку, який ліквідується, здійснювалася тимчасова адміністрація, з дня прийняття рішення про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію банку тимчасова адміністрація банку припиняється. Керівники банку звільняються з роботи у зв`язку з ліквідацією банку.

Згідно зі статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Верховним Судом неодноразово сформовано та підтверджено висновок щодо права акціонера банку звертатись до суду з позовом в інтересах банку.

ЄСПЛ зазначив, що за загальним правилом акціонер компанії не може стверджувати, що він є жертвою стверджуваного порушення прав компанії за Конвенцією (див. рішення у справі «Агротексім та інші проти Греції» (Agrotexim and Others v. Greece), від 24 жовтня 1995 року, пункти 59-72, Серії А № 330-A). Проникнення за «корпоративну завісу» або нехтування правосуб`єктністю компанії може буде виправданим лише за виключних обставин, зокрема, якщо точно встановлено, що компанія не може звернутися до конвенційних установ через органи, утворені згідно з її статутом, або, у випадку ліквідації, через її ліквідаторів.

Таким чином, ЄСПЛ дійшов висновку, що за звичайних обставин акціонер (навіть мажоритарний) не може звертатися до суду в інтересах банку.

Водночас у контексті справи «Фельдман та банк «Слов`янський» проти України» ЄСПЛ зазначив таке: «подаючи скарги в інтересах банку-заявника, перший заявник діяв як мажоритарний акціонер та віце-президент банку. На момент подання заяви акціонери та виконавчі органи банку-заявника були позбавлені своїх повноважень щодо управління діяльністю банку-заявника. Банк перебував під контролем ліквідаційної комісії, що складалася з посадових осіб територіальних управлінь НБУ, які становили більшість, та працівниками місцевої податкової інспекції (п. 12). Таким чином, з огляду на ситуацію банку-заявника та характер цих скарг Суд доходить висновку, що існували виключні обставини, які надали першому заявнику право подати цю заяву в інтересах банку-заявника (див. згадане рішення у справі «Кредитний та індустріальний банк проти Чеської Республіки», п. 46-52, та ухвалу щодо прийнятності у справі «Капітал банк АД проти Болгарії» від 09 вересня 2004 року)».

При цьому ЄСПЛ зазначив, що скарги, подані першим заявником (Фельдманом) як мажоритарним акціонером, є несумісними за критерієм ratione personae із положеннями Конвенції у розумінні підп. «a» п. 3 ст. 35 Конвенції, а тому Фельдман як акціонер банку не вправі звертатись до суду у власних інтересах, і за звичайних обставин (зокрема за наявності уповноважених органів банку) не вправі звертатись до суду й в інтересах банку. Водночас, ураховуючи, що виконавчі органи банку-заявника були позбавлені своїх повноважень, з огляду на ситуацію банку та характер цих скарг ЄСПЛ доходить висновку, що існували виключні обставини, які надали акціонеру право подати цю заяву в інтересах банку-заявника.

З цього приводу Велика палата Верховного Суду у постанові від 05 лютого 2019 року № 826/2184/17 зазначила, що у такій ситуації, стороною у справі був не акціонер банку, а сам банк, оскільки з огляду на виключні обставини від імені банку діяв контролюючий акціонер банку, який за звичайних обставин не вправі представляти банк.

Також Велика Палата звернула увагу, що Верховний Суд України у постанові від 27 червня 2017 року у справі № 826/4275/16 (провадження № 21-3739а16) за подібних обставин, серед іншого, дійшов висновків, що спір підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства, і що особа, яка є власником істотної участі в банку, має право звертатись до суду у зв`язку із втручанням органів державної влади в особі НБУ та Фонду в діяльність банку. Велика Плата Верховного Суду погодилась з правовими висновками Верховного Суду України в цій частині, але уточнила, що така особа діє від імені банку, а не у власних інтересах.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 , володіє 99,9888% частки у статутному капіталі АТ «КБ «Союз», є власником істотної участі у вказаному банку.

Крім того, постановою Верховного Суду від 11.06 2020 у справі № 826/4275/16 підтверджено саме право ОСОБА_1 звертатись до суду з позовом в інтересах АТ «КБ «Союз».

Відтак, колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про наявність у ОСОБА_1 права на оскарження постанови Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 14.09.2017 № 401-ЦА-УП-ЮО про накладення санкції за правопорушення на ринку цінних паперів.

Правові засади здійснення державного регулювання ринку цінних паперів та державного контролю за випуском і обігом цінних паперів та їх похідних в Україні визначено Законом України Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні від 30.10.1996 № 448/96-ВР (далі - Закон № 448/96-ВР).

Водночас, механізми та дії учасників біржових торгів та фондової біржі, які направлені на запобігання маніпулюванню цінами під час здійснення операцій з цінними паперами на фондових біржах, визначені Порядком запобігання маніпулюванню цінами під час здійснення операцій з цінними паперами на фондовій біржі, затвердженим рішенням Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку № 16 від 14.06.2011, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 05.09.2011 за № 1045/19783 (далі - Порядок № 716).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 5 вказаного Закону (у редакції, чинній на момент прийняття оскаржуваного рішення), державне регулювання ринку цінних паперів здійснює Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку. Інші державні органи здійснюють контроль за діяльністю учасників ринку цінних паперів у межах своїх повноважень, визначених чинним законодавством.

Основними завданнями Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, серед іншого, є захист прав інвесторів шляхом застосування заходів щодо запобігання і припинення порушень законодавства на ринку цінних паперів, застосування санкцій за порушення законодавства у межах своїх повноважень (п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону № 448/96-ВР).

Згідно з п. 37-1 ч. 2 ст. 7 Закону № 448/96-ВР, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку встановлює наявність ознак маніпулювання на фондовому ринку.

Частиною 1 ст. 10-1 Закону № 448/96-ВР визначено чіткий перелік дій, які в силу закону містять ознаки маніпулювання.

Зокрема, маніпулюванням цінами на фондовому ринку є: здійснення або намагання здійснити операції чи надання заявки на купівлю або продаж фінансових інструментів, які надають або можуть надавати уявлення щодо поставки, придбання або ціни фінансового інструменту, що не відповідають дійсності, та вчиняються одноосібно або за попередньою змовою групою осіб і призводять до встановлення інших цін, ніж ті, що існували б за відсутності таких операцій або заявок; неодноразове протягом торговельного дня здійснення або намагання здійснити операції чи надання заявки на купівлю або продаж фінансових інструментів, що не мають очевидного економічного сенсу або очевидної законної мети, якщо за результатами таких торгів власник таких фінансових інструментів не змінюється.

Вказані приписи кореспондуються з п. 4 Порядку № 716.

Відповідно до ч. 2 ст. 10-1 Закону не є маніпулюванням цінами на фондовому ринку дії, що мають на меті: 1) підтримання цін на емісійні цінні папери у зв`язку з їх публічним розміщенням або обігом, за умови, що такі дії вчиняються учасником біржових торгів на підставі відповідного договору з емітентом таких цінних паперів; 2) підтримання цін на цінні папери відкритих або інтервальних інститутів спільного інвестування у зв`язку з їх викупом у випадках, установлених законом; 3) підтримання цін, попиту, пропозиції або обсягів торгів фінансовими інструментами, за умови, що такі дії вчиняються учасником біржових торгів на підставі відповідного договору з фондовою біржею.

Отже, здійснення операцій, в тому числі купівля-продаж фінансових інструментів, зокрема, цінних паперів, які надають уявлення щодо поставки, придбання або ціни цінного паперу, що не відповідає дійсності, і призводять до встановлення на ринку інших цін, ніж ті, що існували б за відсутності таких операцій, є маніпулюванням цінами на фондовому ринку.

Наведені приписи кореспондують з пунктами 4, 5 Порядку запобігання маніпулюванню цінами під час здійснення операцій з цінними паперами на фондовій біржі, затвердженого рішенням Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку № 716 від 14 червня 2011 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 5 вересня 2011 року за № 1045/19783 (далі - Порядок № 716).

Системний аналіз вказаних положень законодавства дає підстави дійти висновку, що перелік дій, які мають ознаки маніпулювання, чітко регламентований, а відповідальність за їх вчинення встановлена законом. При цьому, як Законом України "Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні", так і Порядком № 716 визначено перелік дій, які по своїй суті не містять ознак маніпулювання цінами. Так, не є маніпулюванням цінами на фондовому ринку дії, що мають на меті підтримання цін на емісійні цінні папери у зв`язку з їх публічним розміщенням або обігом, за умови, що такі дії вчиняються учасником біржових торгів на підставі відповідного договору з емітентом таких цінних паперів. При цьому, необхідною ознакою маніпулювання на ринку цінних паперів є вчинення дій, які призводять до встановлення інших цін, ніж ті, що існували б за відсутності таких операцій або заявок.

Аналогічний правовий висновок сформульований Верховним Судом у подібних правовідносинах, зокрема, у постанові від 15 серпня 2019 року у справі № 826/43/16.

Положеннями п. 11 ч. 1 ст. 11 Закону № 448/96-ВР визначено, що Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку застосовує до юридичних осіб фінансові санкції за умисні дії, що мають ознаки маніпулювання на фондовому ринку, визначені цим Законом у розмірі від десяти до п`ятдесяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або в розмірі до ста п`ятдесяти відсотків прибутку (надходжень), одержаних в результаті цих дій.

Отже, Нацкомісія є органом, що здійснює державне регулювання ринку цінних паперів, та органом, уповноваженим приймати рішення, спрямовані на захист інтересів держави та інвесторів, а також здійснювати контроль за діяльністю учасників фондового ринку та застосовувати до них санкції в разі виявлення в їх умисних діях ознак маніпулювання на фондовому ринку.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною, зокрема, у постанові Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду від 7 серпня 2019 року у справі № 826/2212/17 та у постанові Верховного Суду від 12 грудня 2019 року у справі № 826/16558/15.

Судами встановлено, що підставою для висновків про маніпулювання ПАТ «КБ «Союз» цінами на фондовому ринку слугували доводи перевіряючих про те, що здійснені ПАТ «КБ «Союз» операції купівлі/продажу акцій ПАТ «Експо Нафта Продукт» (які мали місце 17.11.2014 та 19.11.2014) та акцій ПАТ «Гранітна Індустрія України» (які мали місце 20.11.2014, 16.12.2014 та 19.12.2014) надають уявлення щодо ціни на акції вказаних емітентів, що не відповідають дійсності і призводять до встановлення інших цін, ніж ті, що існували б за відсутності вищезазначених операцій.

Водночас, в якості підстави для вказаного вище, в акті про правопорушення на ринку цінних паперів від 04.09.2017 наголошено на тому, що при низьких показниках фінансово-господарської діяльності ПАТ «Експо Нафта Продукт» та ПАТ «Гранітна Індустрія України», номінальна вартість акцій яких становила 0,25 грн., завдяки діям, у тому числі й ПАТ «КБ «Союз», в останні робочі дні місяців, у які відбувались біржові торги (31.07.2014, 29.08.2014, 30.09.2014, 31.10.2014, 28.11.2014 та 30.12.2014), формувався біржовий курс акцій емітента у розмірі 5,46 грн. та емітента-1 у розмірі 3,00 грн. та 3,43 грн.

В касаційній скарзі відповідач вказує, що за наявним в НКЦПФР даними станом на 30.11.2014 цінні папери ПАТ «Експо Нафта Продукт» перебували в активах 4 ІСІ (1ЦП = 5,46 грн). Штучна сформована ціна акцій приводить до необ`єктивної оцінки вартості активів інститутів спільного інвестування.

Водночас згідно з п.2 ч.І Розділу III Положення про порядок визначення вартості чистих активів інститутів спільного інвестування (ІСІ) компанія з управління активами розраховує вартість чистих активів окремо за кожним ІСІ станом на останній календарний день місяця.

З матеріалів справи встановлено, що АТ «КБ «СОЮЗ» здійснював на ПАТ «ФБ ПФТС» операції з цінними паперами ПАТ «Експо Нафта Продукт» 17.11.2014 та 19.11.2014, тобто в дати, що не є останніми робочими днями місяців, у яких відбувались біржові торги, а отже біржовий курс, який встановлювався в результаті таких торгів жодним чином не міг впливати на вартість чистих активів ІСІ.

Крім того АТ «КБ «СОЮЗ» 17.11.2014 та 19.11.2014 року здійснював операції за курсом нижчим 5,4299 та 5,43 відповідно, ніж курс який сформувався в останній день біржових торгів (5,46).

Аналіз інформації щодо укладених біржових контрактів відносно акцій ПАТ «Експо Нафта Продукт», розміщеній на сайті ПАТ «ФБ ПФТС» з 2010 по 2015 рік (роздруківка наявна в матеріалах справи) свідчить про те, що біржові контракти відносно акцій ПАТ «Експо Нафта Продукт» укладалися в ціновому діапазоні від 3,62 гривні за акцію до 6,44 гривні за акцію. Крім того, як вбачається з аналізу котирувань акцій ПАТ «Експо Нафта Продукт» на біржі ПАТ «ФБ «ПФТС» (графік додається) ринкова вартість акцій ПАТ «Експо Нафта Продукт» ніколи не становила 0,25 гривні за акцію, а біржовий курс складав в середньому 5,4-5,5 гривні за акцію.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій щодо відсутності ознак маніпулювання цінами в операціях між позивачем та ПАТ «Експо Нафта Продукт».

Щодо операцій з цінними паперами ПАТ «Гранітна Індустрія України» відповідач в касаційній скарзі зазначає, що позивачем на Фондовій біржі ПФТС 20.11.2014, 16.12.2014 та 19.12.2014 були здійсненні операції з цінними паперами ПАТ «Гранітна Індустрія України», за результатами яких сформувався біржовий курс емітента у розмірі: 2,90 грн. Вважає, що ця ціна є штучно сформованою та призводить до необ`єктивної оцінки вартості активів ІСІ.

Водночас відповідно до матеріалів справи АТ «КБ «СОЮЗ» здійснював на ПАТ «ФБ ПФТС» операції з цінними паперами ПАТ «Гранітна Індустрія України» 20.11.2014, 16.12.2014 та 19.12.2014 тобто в дати, що не є останніми робочими днями місяців, у яких відбувались біржові торги, а отже біржовий курс, який встановлювався в результаті таких торгів, не був визначальним на вартість чистих активів ІСІ.

Аналіз інформації щодо укладених біржових контрактів відносно акцій ПАТ «Гранітна Індустрія України», розміщеній на сайті ПАТ «ФБ ПФТС» з 2010 по 2015 рік свідчить про те, що біржові контракти відносно акцій ПАТ «Гранітна Індустрія України» укладалися в ціновому діапазоні від 2,96 гривні за акцію до 4,20 гривні за акцію. Крім того, як вбачається з аналізу котирувань акцій ПАТ «Гранітна Індустрія України» на біржі ПАТ «ФБ «ПФТС» (графік додається) ринкова вартість акцій ПАТ «Гранітна Індустрія України» ніколи не становила 0,25 гривні за акцію, як вважає відповідач, а біржовий курс складав в середньому 3 гривні за акцію.

Крім того, у акті перевірки також зазначено, що вказані операції здійснювались ПАТ «КБ «Союз» за безадресними (анонімними) заявками.

Так, за визначенням, наданим у п. 2 розділу І Положення про функціонування фондових бірж, затвердженого рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, заявка анонімна - заявка, умови якої не дозволяють учасникам біржових торгів до моменту укладення біржового контракту ідентифікувати учасника біржових торгів, який виставив таку заявку; заявка безадресна - заявка, яка подана учасником біржових торгів та адресована усім учасникам біржових торгів.

З аналізу наведених законодавчих положень вбачається, що при здійснені спірних операцій з купівлі-продажу акцій ПАТ «Експо Нафта Продукт» та ПАТ «Гранітна Індустрія України» не могло володіти інформацією стосовно контрагента за контрактами.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що мотиви, з яких виходив відповідач, вказуючи на наявність у діях ПАТ «КБ «Союз» ознак маніпулювання на фондовому ринку, не знайшли свого підтвердження, а тому винесена Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку постанова № 401-ЦА-УП-ЮО про накладення санкції за правопорушення на ринку цінних паперів від 14.09.2017 є протиправною та підлягає скасуванню.

Відповідно до статті 350 КАС України (в редакції до набрання чинності змінами, внесеними Законом України від 15.01.2020 № 460-IX) суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 07 червня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 вересня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий А.Ю. Бучик

Судді Л.Л. Мороз

А.І. Рибачук