Справа № 754/15307/17
Суддя: Грегуль О. В.
Дата ухвалення: 2022-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

Іменем України

01 листопада 2022 року м. Київ, Деснянський районний суд м. Києва, суддя: Грегуль О.В., секретар судового засідання: Рябенко В.О.

Старший державний виконавець Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Костюченко Анна - заявник

ОСОБА_1 - стягувач

Головне управління Пенсійного фонду України - боржник

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду із заявою про зміну способу та порядку виконання судового рішення шляхом стягнення із стягувача на користь боржника нарахованих але не виплачених коштів у розмірі: 57757,09 грн..

Учасники справи в судове засідання не з`явились, хоча про час і місце розгляду справи повідомлялись належним чином, а також інформація про рух справи розміщується на сайті суду і є загальнодоступною.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У листі Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45, визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VIII, 1. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. 2. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Згідно ст. 378 КАС України, 1. За заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду. 2. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду. 3. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. 4. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. 5. Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови. 6. При відстроченні або розстроченні виконання судового рішення суд може вжити заходів, передбачених статтею 151 цього Кодексу. 7. У разі прийняття рішення про відстрочення чи розстрочення виконання рішення в адміністративній справі суд змінює строк подання суб`єктом владних повноважень звіту про виконання такого рішення. 8. Ухвалу суду за результатами розгляду питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути оскаржено в порядку, встановленому цим Кодексом. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю.

Заяв/клопотань про відкладення розгляду справи від учасників справи до суду не надійшло.

Дослідивши матеріал справи № 754/15307/17, суд у судовому засіданні встановив наступне.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 10.05.2018 у справі № 754/15307/17, апеляційна скарга на яке повернута апелянту ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 10.07.2018, визнано протиправними дії і бездіяльність відповідача (боржника) в частині невиплати позивачці (стягувачці) пенсії та зобов`язано відповідача (боржника) поновити нарахування та виплату пенсії за віком позивачці (стягувачці) та сплатити заборгованість за період починаючи з 01.04.2017 на рахунок установи «Державного ощадного банку України».

У заяві про зміну способу та порядку виконання судового рішення, старший державний виконавець не навів обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим і які б давали правові підстави для зміни способу виконання судового рішення саме шляхом стягнення з боржника коштів.

Рішення саме про стягнення коштів з відповідача судом не приймалось.

У заяві старшого державного виконавця фактично заявляються вимоги про постановлення нового рішення, що не передбачено положеннями ст. 378 КАС України при вирішенні питання про зміну способу або порядку виконання судового рішення.

За таких обставин у задоволенні заяви зміну способу та порядку виконання судового рішення відмовляється.

Керуючись ст. 378 КАС України,

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви про зміну способу та порядку виконання судового рішення, поданої у справі № 754/15307/17 старшим державним виконавцем Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Костюченко Анною (місцезнаходження: м. Київ, вул. Євгена Сверстюка, 15, ).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Згідно ст. 256 КАС України, 1. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. 2. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

СУДДЯ: