Справа № 380/9533/22
Суддя: Клименко Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-10-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/9533/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 жовтня 2022 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд, суддя Клименко О.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг до Товариства з обмеженою відповідальністю «КАСТУМ» про стягнення штрафних санкцій в сумі 170000 грн,-

ВСТАНОВИВ:

Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (Позивач) звернулася до Львівського окружного адміністративного суду із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «КАСТУМ» (Відповідач), в якому просить:

- визнати поважними причини пропуску НКРЕКП строку на подання адміністративного позову у цій справі;

- поновити НКРЕКП строк на подання адміністративного позову у цій справі;

- відкрити провадження в адміністративній справі;

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «КАСТУМ» 170000 (сто сімдесят тисяч) грн в дохід Державного бюджету України (код бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції»);

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «КАСТУМ» на користь НКРЕКП понесені судові витрати;

- розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 141 від 25 січня 2022 року на Товариство з обмеженою відповідальністю «КАСТУМ» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу накладено штраф у розмірі 85000,00 грн. Зазначена постанова отримана відповідачем 16 лютого 2022 року. Відповідно до абзацу першого частини 5 статті 22 Закону України від 22 вересня 2016 року № 1540-VIII «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» (далі Закон № 1540) суб`єкти господарювання, на яких накладено штраф, зобов`язані сплатити його у 30-денний строк з дня одержання копії рішення про накладення штрафу, крім випадків, встановлених частиною п`ятою статті 13 цього Закону. Отже, враховуючи вимоги абзацу першого частини 5 статті 22 Закону № 1540, штраф мав бути сплачений відповідачем до 18 березня 2022 року включно. Водночас згадана вище сума штрафу відповідачем сплачена не була, документи, які б підтверджували сплату штрафу, до відповідача не надходили.

Відповідно до абзацу третього частини 5 статті 22 Закону № 1540 за кожний день прострочення сплати штрафу стягується пеня у розмірі 1,5 відсотка суми штрафу. Розмір пені не може перевищувати розміру штрафу, накладеного відповідним рішенням Регулятора. Оскільки штраф не був сплачений відповідачем у встановлений Законом № 1540 строк, то станом на 04 липня 2022 року за 108 днів прострочення сплати штрафу відповідач повинен сплатити пеню у розмірі 85000,00 грн (не більше розміру штрафу).

Позивач зазначає, що відповідно до абзацу шостого частини 5 статті 22 Закону № 1540 у разі відмови від сплати штрафу та пені їх примусове стягнення здійснюється на підставі відповідного рішення суду за позовом Регулятора, крім випадків, встановлених частиною п`ятою статті 13 цього Закону. Таким чином, подання цього позову про стягнення штрафу та пені, які відповідач відмовляється сплатити, є способом реалізації виключної компетенції Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

З огляду на вищевикладене позивач просить адміністративний позов задовольнити у повному обсязі.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 246 КАС України суд зазначає, що ухвалою судді від 14 липня 2022 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою судді від 29 липня 2022 року заяву представника позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду задоволено. Визнано поважними причини пропуску позивачем строку звернення з цим позовом до суду та поновлено його. Відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без повідомлення (виклику) сторін. Роз`яснено відповідачу його право на подання відзиву на позовну заяву та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу, протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Згадану ухвалу суд відповідно до вимог пункту 2 частини 3, пункту 1 частини 4 статті 124 КАС України надіслав на адресу відповідача, вказану позивачем у позовній заяві, та яка відповідає адресі його місцезнаходження, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (просп. Чорновола, 63, м. Львів, 79019).

13 жовтня 2022 року від відповідача на адресу суду повернувся конверт з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу, згідно з яким ухвалу від 29 липня 2022 року про відкриття спрощеного позовного провадження у справі відповідачу не вручено.

За змістом частини 4 статті 124 КАС України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх поштової адреси судовий виклик або судове повідомлення надсилаються: юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. У разі відсутності учасників справи за такою адресою вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручено їм належним чином.

Крім того, відповідно до частини 11 статті 126 КАС України у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

З огляду на наведені вище норми КАС України суд уважає, що відповідач належним чином повідомлений про відкриття спрощеного позовного провадження у цій справі та про своє право на подання відзиву на позовну заяву та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються його заперечення.

Відповідач відзиву на позовну заяву не подав. Частиною шостою статті 162 КАС України передбачено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Суд встановив наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини:

25 січня 2022 року Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі також НКРЕКП) прийняла постанову № 141 «Про накладення штрафу на ТОВ «КАСТУМ» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу та здійснення заходів державного регулювання».

Згідно з указаною постановою Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, у результаті розгляду 25 січня 2022 року на засіданні, яке проводилось у формі відкритого слухання, Акта позапланової невиїзної перевірки від 29 грудня 2021 року № 776, проведеної відповідно до постанови НКРЕКП від 22 грудня 2021 року № 2936 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки ТОВ «КАСТУМ», на підставі посвідчення на проведення позапланової невиїзної перевірки від 22 грудня 2021 року № 850 установила, що Товариством з обмеженою відповідальністю «КАСТУМ» () не дотримано вимоги нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушено Ліцензійні умови провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу, а саме:

- частини другої статті 57 Закону України «Про ринок електричної енергії» пункту 1 щодо обов`язку електропостачальника дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; пункту 19 щодо обов`язку електропостачальника надавати Регулятору інформацію, необхідну для здійснення ним функцій і повноважень, встановлених законодавством;

- підпункту 7 пункту 2.2 Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу щодо обов`язку ліцензіата надавати до НКРЕКП документи (їх копії), інформацію (дані, відомості, звітність), необхідні для виконання НКРЕКП своїх повноважень та функцій, в обсягах та у строки (не менше десяти робочих днів для надання копій документів, поясне, в обсягах та у строки (не менше десяти робочих днів для надання копій документів, пояснень тощо), встановлені НКРЕКП.

Відповідно до статей 17, 19 та 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг постановила: згідно з пунктами 11 та 12 частини першої статті 17, статей 19 та 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» та статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» накласти на Товариство з обмеженою відповідальністю «КАСТУМ» () штраф у розмірі 85000,00 грн за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та порушення Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу (пункт 1).

Згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу № 424 зазначена постанова отримана відповідачем 16 лютого 2022 року.

Докази оскарження відповідачем постанови НКРЕКП від 25 січня 2022 року № 141 у судовому порядку в матеріалах справи відсутні.

Відсутні у матеріалах справи й докази добровільної сплати відповідачем суми штрафу в розмірі 85000,00 грн, накладеного постановою НКРЕКП від 25 січня 2022 року № 141.

При цьому у позовній заяві позивач наводить такий розрахунок ціни позову:

Сума штрафу, накладеного на відповідача постановою НКРЕКП від 25 січня 2022 року № 141, становить 85000,00 грн.

Відповідно до абзацу 3 частини 5 статті 22 Закону № 1540 за кожний день прострочення сплати штрафу стягується пеня у розмірі 1,5 відсотка суми штрафу.

Оскільки штраф не було сплачено у встановлений Законом № 1540 строк, сума пені станом на 04 липня 2022 року складає 137700,00 грн, з яких:

1,5 відсотка суми штрафу = (1,5% х 85000,00 грн)/100% = 1275,00 грн;

період прострочення сплати штрафу з 19 березня 2022 року по 04 липня 2022 року = 108 днів;

сума пені станом на 04 липня 2022 року складає 137700,00 грн (1275,00 грн х 108 днів).

Ураховуючи норму абзацу 3 частини 5 статті 22 Закону № 1540, згідно з якою розмір пені не може перевищувати розміру штрафу, накладеного відповідним рішенням Регулятора, сума пені у цій справі становить 85000,00 грн.

Загальна сума позову становить 170000,00 грн (85000,00 грн + 85000,00 грн).

На підставі абзацу 6 частини 5 статті 22 Закону № 1540 відповідно до якого у разі відмови від сплати штрафу та пені їх примусове стягнення здійснюється на підставі відповідного рішення суду за позовом Регулятора, позивач звернувся з цим позовом до суду про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «КАСТУМ» в дохід Державного бюджету 85000,00 грн штрафу та 85000,00 грн пені.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи повинні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Тобто, суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначає Закон України від 22 вересня 2016 року № 1540-VIII «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг».

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону № 1540 Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора.

Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідальність за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг регулює стаття 22 Закону № 1540.

Відповідно до частин 1 - 5 вказаної статті суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені законами України «Про природні монополії», «Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу», «Про ринок електричної енергії», «Про ринок природного газу», «Про трубопровідний транспорт», «Про теплопостачання», «Про питну воду та питне водопостачання», «Про державне регулювання у сфері комунальних послуг» та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах.

Посадові особи суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть адміністративну та кримінальну відповідальність за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді: 1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до посадових осіб суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати адміністративні стягнення.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України «Про ринок електричної енергії», «Про природні монополії», «Про питну воду та питне водопостачання», «Про ринок природного газу», «Про теплопостачання».

Адміністративні стягнення застосовуються до посадових осіб суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суб`єкт господарювання не може бути притягнений до відповідальності за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо минув строк давності притягнення до відповідальності. Строк давності притягнення до відповідальності за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг становить п`ять років з дня вчинення порушення, а в разі триваючого порушення - з дня закінчення вчинення порушення.

Суб`єкти господарювання, на яких накладено штраф, зобов`язані сплатити його у 30-денний строк з дня одержання копії рішення про накладення штрафу, крім випадків, встановлених частиною п`ятою статті 13 цього Закону.

За заявою суб`єкта господарювання, на якого накладено штраф, Регулятор своїм рішенням має право відстрочити або розстрочити сплату накладеного ним штрафу.

За кожний день прострочення сплати штрафу стягується пеня у розмірі 1,5 відсотка суми штрафу. Розмір пені не може перевищувати розміру штрафу, накладеного відповідним рішенням Регулятора.

Суми стягнутих штрафів та пені зараховуються до Державного бюджету України.

Протягом п`яти робочих днів з дня сплати штрафу суб`єкт господарювання зобов`язаний надіслати Регулятору документи, що підтверджують сплату штрафу.

У разі відмови від сплати штрафу та пені їх примусове стягнення здійснюється на підставі відповідного рішення суду за позовом Регулятора, крім випадків, встановлених частиною п`ятою статті 13 цього Закону.

Зі змісту наведених правових норм слідує, що Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг є органом, уповноваженим здійснювати державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом застосовування санкції за виявлення порушень у діях суб`єктів, у тому числі штрафні, виключний перелік яких визначений статтею 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», а також здійснювати інші заходи державного регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави.

Такий висновок суду узгоджується із правовою позицією, що викладена у постанові Верховного Суду від 14 березня 2019 року у справі № 826/3880/18.

Таким чином, подання позову про стягнення суми штрафу та пені, які суб`єкт добровільно не сплатив, є способом реалізації виключної компетенції Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Суд установив, що 25 січня 2022 року Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) прийняла постанову № 141 «Про накладення штрафу на ТОВ «КАСТУМ» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу та здійснення заходів державного регулювання», якою установила, що Товариством з обмеженою відповідальністю «КАСТУМ» не дотримано вимоги нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушено Ліцензійні умови провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу, а саме:

- частини другої статті 57 Закону України «Про ринок електричної енергії» пункту 1 щодо обов`язку електропостачальника дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; пункту 19 щодо обов`язку електропостачальника надавати Регулятору інформацію, необхідну для здійснення ним функцій і повноважень, встановлених законодавством;

- підпункту 7 пункту 2.2 Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу щодо обов`язку ліцензіата надавати до НКРЕКП документи (їх копії), інформацію (дані, відомості, звітність), необхідні для виконання НКРЕКП своїх повноважень та функцій, в обсягах та у строки (не менше десяти робочих днів для надання копій документів, поясне, в обсягах та у строки (не менше десяти робочих днів для надання копій документів, пояснень тощо), встановлені НКРЕКП.

Цією постановою Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг постановила накласти на Товариство з обмеженою відповідальністю «КАСТУМ» штраф у розмірі 85000,00 грн за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та порушення Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу (пункт 1).

Згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу № 424 зазначена постанова отримана відповідачем 16 лютого 2022 року.

Докази оскарження відповідачем постанови НКРЕКП від 25 січня 2022 року № 141 у судовому порядку в матеріалах справи відсутні.

Тож, ураховуючи те, що постанова НКРЕКП № 141 від 25 січня 2022 року про накладення на відповідача штрафу у розмірі 85000,00 грн не оскаржена та не скасована у судовому порядку, а отже є чинною, позовні вимоги позивача в частині стягнення штрафу та пені відповідно до цієї постанови підлягають задоволенню.

Крім того, суд зауважує, що предметом розгляду цієї справи є стягнення штрафу з відповідача у розмірі 85000,00 грн, накладеного постановою НКРЕКП № 141 від 25 січня 2022 року, та нарахованої пені за несвоєчасну сплату штрафу в розмірі 85000,00 грн, а не надання правової оцінки згаданій постанові. Тобто, правомірність постанови НКРЕКП № 141 від 25 січня 2022 року не є предметом судового розгляду у цій справі.

Суд відзначає, що докази добровільної сплати відповідачем суми штрафу в розмірі 85000,00 грн, накладеного постановою НКРЕКП від 25 січня 2022 року № 141, у матеріалах справи відсутні.

З огляду на викладене суд уважає, що накладений на відповідача постановою НКРЕКП № 141 від 25 січня 2022 року штраф у розмірі 85000,00 грн підлягає стягненню на підставі судового рішення відповідно до абзацу 6 частини 5 статті 22 Закону № 1540.

Також суд бере до уваги зроблений позивачем у позовній заяві розрахунок пені за несвоєчасну сплату відповідачем штрафу, який становить 85000,00 грн, оскільки такий повністю відповідає вимогам, які встановлені абзацом 3 частини 5 статті 22 Закону № 1540, зокрема й у частині максимального розміру пені стосовно суми накладеного штрафу.

Підсумовуючи викладене, суд доходить висновку, що позов належить задовольнити повністю, стягнувши з Товариства з обмеженою відповідальністю «КАСТУМ» (просп. Чорновола, 63, м. Львів, 79019, ) 170000,00 (сто сімдесят тисяч) грн в дохід Державного бюджету України (код бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції»).

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає таке.

Відповідно до пункту п`ятого частини першої статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує як розподілити між сторонами судові витрати.

Згідно із частиною першою статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

У позовній заяві позивач просить суд стягнути з відповідача понесені судові витрати.

Відповідно до частини 2 статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки у цій справі позивачем є суб`єкт владних повноважень, позов якого задоволено, проте який судових витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз не поніс, то підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень, п. 3 Розділу VI Прикінцевих положень КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (вул. Смоленська, 19, м. Київ, 03057) до Товариства з обмеженою відповідальністю «КАСТУМ» (просп. Чорновола, 63, м. Львів, 79019) про стягнення штрафних санкцій в сумі 170000 грн задовольнити повністю.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «КАСТУМ» (просп. Чорновола, 63, м. Львів, 79019, ) 170000,00 (сто сімдесят тисяч) грн в дохід Державного бюджету України (код бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції»).

Розподіл судових витрат не здійснюється.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене за правилами, встановленими ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно, з урахуванням положень підп.15.5 п.15 розд. VII «Перехідні положення» та п. 3 Розділу VI «Прикінцеві положення» цього Кодексу.

Повний текст рішення складено 28 жовтня 2022 року.

Суддя Клименко О.М.