Справа № 640/10650/21
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2022-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 листопада 2022 року м. Київ № 640/10650/21

Окружний адміністративний суд м. Києва у складі головуючого судді Кармазіна О.А., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві
до Товариства з обмеженою відповідальністю «Діскаф»
про застосування заходів реагування,-
В С Т А Н О В И В:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13, код ЄДР: 38620155) звернулося до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Діскаф» (02660, м. Київ, вул. Електротехнічна, 47, код ЄДР: 41879050), в якому просить суд:

1) застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень та споруд (зовнішньої газової установки) шляхом зобов`язання ТОВ «Діскаф» відімкнути джерела електроживлення та накласти печатки на вхідні двері приміщень і на запірну арматуру зовнішньої газової установки, розташованих за адресою: вул. Електротехнічна, 47 у Деснянському районі м. Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки;

2) обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві;

3) контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Позиція заявника.

Заявник зазначає, що відповідно до Кодексу цивільного захисту України, статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу МВС України від 17.01.2019 № 22, доручення Прем`єр-міністра від 11.03.2021 № 10033/1/1-21, Окремого доручення першого заступника Голови ДСНС України від 12.03.2021 № 02-3693/262-1, Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві було видано наказ від 29.03.2021 № 306 «Про проведення позапланових перевірок».

На підставі наказу № 306, видано посвідчення від 29.03.2021 № 2272 на проведення перевірки приміщення ТОВ «ДІСКАФ», розташованого за адресою: вул. Електротехнічна, 47 у Деснянському районі м. Києва.

Перед початком здійснення перевірки, як зазначає заявник, державними інспекторами надано/пред`явлено посвідчення на проведення перевірки від 29.03.2021 № 2272 та службові посвідчення, які засвідчують осіб перевіряючих.

Копію посвідчення отримала відповідальна особа ТОВ «ДІСКАФ», про що зроблено відповідну відмітку в посвідченні № 2272.

Під час здійснення перевірки встановлено, що об`єкт перевірки - приміщення ТОВ «ДІСКАФ» експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

- виробничі приміщення не відокремлені від складських приміщень, а складські приміщення не відокремлені від шляхів евакуації та офісних приміщень протипожежними перешкодами або огороджувальними конструкціями з нормативними межами вогнестійкості та межами поширення вогню по них, відповідно до вимог ДБН В. 1.1.7.;

- в приміщеннях дозволяється улаштування та експлуатація тимчасових електромереж;

- на території на видних місцях не встановлено таблички із зазначенням порядку виклику підрозділів ДСНС, покажчики місць розміщення первинних засобів пожежогасіння, пожежних гідрантів тощо, схеми руху транспорту, в яких вказується розміщення будівель, гідрантів тощо;

- не визначено категорію складських та виробничих приміщень, а також зовнішніх установок щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1- 36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі - НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні;

- для заповнення прорізів у протипожежних перешкодах не скрізь застосовані протипожежні двері комор та складських приміщень в підвальному поверсі які мають бути протипожежними, з класом вогнестійкості згідно з ДСТУ EN 13501-2, в порушенні ДБНВ.1.1-7;

- під час експлуатації об`єкту знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта (здійснено улаштування перегородок на першому поверсі зі зміною функціонального призначення експлуатації приміщеннь без проектної документації яка затверджена у встановленому порядку);

- не виконано вогнезахисну обробку несучих металевих конструкцій з підвищенням їх класу вогнестійкості. Клас вогнестійкості повинен відповідати вимогам ДБН В. 1.1 -7;

- не створений матеріальний резерв для здійснення заходів, спрямованих на запобігання і ліквідацію наслідків надзвичайних ситуацій техногенного характеру та надання термінової допомоги постраждалому населенню;

- не проведено розрахунків потреби та не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту;

- не розроблений план локалізації та ліквідації аварійних ситуацій і аварій

- не проведено встановленим порядком обов`язкове страхування цивільної відповідальності суб`єкта господарювання за шкоду, яка може бути заподіяна пожежами та аваріями на об`єктах підвищеної небезпеки;

- не надано декларацію безпеки об`єкту підвищеної небезпеки

- не укладено договір на постійне та обов`язкове обслуговування з аварійно рятувальними службами;

- об`єкт не обладнано автоматизованою системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення;

- допускається загромадження обладнанням та іншими матеріалами доступ до пожежних кранів.

ГУ ДСНС наводить посилання на профільні НПА, вимоги яких, на його думку, порушені та визначено ризики настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності (пожежа - по 8 випадках порушень, надзвичайна ситуація - по іншим випадкам).

Заявник зазначає, що за результатами перевірки державним інспектором складено Акт від 30.03.2021 №157. Примірник Акту № 157 від 30.03.2021 отримано директором ТОВ «Діскаф», про що зроблено відмітку в акті.

На переконання заявника, перелічені порушення, які зазначені в Акті № 157 від 30.03.2021, щодо вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Заявник звертає увагу суду, що наведені в акті порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Відтак, посилаючись на положення профільних НПА, заявник просить суд прийняти рішення про застосування заходів реагування.

Позиція відповідача.

Відповідач просить відмовити у задоволенні заявлених вимог та зазначає, що наведені в Акті порушення є суто формальними, оскільки незважаючи на звернення до суду з твердженнями про те, що застосування заходів реагування є тимчасовим, які направлені на попередження настанню негативних наслідків, оскільки жодних приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки щодо вжиття заходів необхідних для усунення виявлених порушень не було надано ТОВ «Діскаф», що є значно швидшим заходом реагування на виявлені порушення.

Відповідач зазначає, що єдиною заявленою підставою для повного чи часткового зупинення діяльності підприємства є факт створення загрози життю та здоров`ю людей у зв`язку із експлуатацією приміщень, проте, як зазначає товариство, цей факт має бути доведений належними та допустимими доказами, яких не було надано до суду.

Зважаючи на досить широкий спектр видів діяльності за КВЕД, здійснюваними ТОВ «Діскаф», товариство не вважає за доцільне зупиняти свою діяльність, оскільки здійснює переважно оптову торгівлю та не вважає, що така діяльність може загрожувати життю та здоров`ю людей.

При цьому, як зазначає відповідач, така ознака як створення загрози життю та/або здоров`ю людей трактується досить широко. Теоретично всі порушення протипожежних норм у тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. Отже, застосування цих заходів можливе за будь-яке порушення. Відповідно ж до ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги, а отже доведення позовних вимог законом покладено на позивача, що, на думку відповідача, не було здійснено, а тому відповідач не вбачає необхідності у застосування такої санкції як зупинення роботи товариства.

Окрім того, додає відповідач, виявлені порушення законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки є такими, що можуть бути усунуті шляхом накладення адміністративного стягнення на посадових осіб відповідача або застосування до суб`єкта господарювання фінансових санкцій.

В контексті наведеного відповідач посилається на постанову Верховного Суду від 18.09.2018 по справі №826/12258/14.

Також наводить практика ЄСПЛ щодо висловлювання, яке було приписано заявникові, та мало наклепницький характер для позивачів («Мирський проти України» (Myrskyy v. Ukraine) від 20 травня 2010року, заява № 7877/03), а також щодо розголошування інформації, яка становить суспільний інтерес у контексті виборчих дебатів.

Відповідач не надав доречних пояснень стосовно необхідності застосування висновків Суду в аспекті обставин даної справи та їх співставності.

Між тим, у відзиві відповідач зазначив у відзиві на позов, що з метою неухильного дотримання вимог чинного законодавства та спростування будь-яких претензій з боку Позивача, 28 квітня 2021 року, Відповідачем була направлена Позивачу заява з пропозицією здійснити позапланову перевірку стану виконання порушень (недоліків), визначених в акті перевірки від 30 березня 2021 року № 157.

У відзиві відповідач зазначив, що після проведення Позивачем позапланової перевірки стану виконання порушень (недоліків) та складання відповідного акту (повторної перевірки) Відповідач готовий надати додаткові обґрунтовані пояснення.

Процесуальні дії, вчинені у справі.

Ухвалою судді від 23.04.2021 відкрито провадження в адміністративній справі. Вирішено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Ухвалою від 24.05.2021 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального провадження.

Встановлені судом обставини.

Так, учасниками справи не спростовуються та не заперечуються, матеріалами справи підтверджуються: хід подій - як зазначено вище, призначення та проведення перевірки, складання акту перевірки та його зміст - як зазначено вище, встановлені, на думку заявника порушення та власне подальші обставини щодо проведення позапланової перевірки за ініціативою відповідача.

Після відкриття провадження у справі надійшли додаткові пояснення відповідача та акт позапланової перевірки від 07.06.2021 № 347, проведення якої було ініційовано відповідачем для цілей з`ясування повноти усунення виявлених ГУ порушень.

Так, при повторній перевірці виявлено такі недоліки:

- виробничі приміщення не відокремлені від складських приміщень, а складські приміщення не відокремлені від шляхів евакуації та офісних приміщень протипожежними перешкодами або огороджувальними конструкціями 3 нормативними межами вогнестійкості та межами поширення вогню по них, відповідно до вимог ДБН В. 1.1.7;

- для заповнення прорізів у протипожежних перешкодах не скрізь застосовані протипожежні двері комор та складських приміщень в підвальному поверсі які мають бути протипожежними, з класом вогнестійкості згідно з ДСТУ 13501-2, в порушенні ДБН В.1.1-7;

- під час експлуатації об`єкту знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта (здійснено улаштування перегородок на першому поверсі зі зміною функціонального призначення експлуатації приміщень без проектної документації яка затверджена у встановленому порядку);

- не створений матеріальний резерв для здійснення заходів, спрямованих на запобігання і ліквідацію наслідків надзвичайних ситуацій техногенного характеру та надання термінової допомоги постраждалому населенню;

- не розроблений план локалізації та ліквідації аварійних ситуацій і аварій;

- не надано декларацію безпеки об`єкту підвищеної небезпеки;

- не укладено договір на постійне та обов`язкове обслуговування з аварійно рятувальними службами;

- об`єкт не обладнано автоматизованою системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення.

В Акті наведений перелік профільних НПА, порушення яких виявлено під час перевірки.

Ризик настання негативних наслідків по першим трьом позиціям - пожежа, в інших випадках - надзвичайна ситуація.

Основний вид діяльності - виробництво чаю та кави (код 10.83).

Ступінь ризику відносно суб`єкта - ступінь ризику високий.

В акті від товариство зазначено про відсутність заперечень щодо заявлених ГУ порушень

На підставі такого Акту, як зазначає відповідач, ним було складено повідомлення про результати ідентифікації об`єкта підвищеної небезпеки ТОВ «Діскаф», що повністю відповідає пункту 18 постанови КМУ від 11 липня 2002 р. № 956 «Про ідентифікацію та декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки», відповідно до якого суб`єкт господарювання складає повідомлення про результати ідентифікації об`єктів підвищеної небезпеки за формою ОПН-1 і надсилає його у двотижневий термін відповідним територіальним органам Держпраці, ДСНС, Держекоінспекції, державної санітарно-епідеміологічної служби, Держархбудінспекції, а також відповідній місцевій держадміністрації або виконавчому органу місцевої ради.

Вищевказане повідомлення, як зазначає відповідач, було надіслане 21.05.2021 до ГУ ДСНС України у м. Києві та 26.05.2021 до ГУ Держпраці у м. Київській області, у якому закріплені результати всебічного дослідження ступеня небезпеки та оцінки рівня ризику ТОВ «Діскаф» та висновок про те, що даний суб`єкт господарювання не відноситься до об`єктів підвищеної небезпеки, оскільки сумарна маса небезпечних речовин не перевищує порогову їх кількість.

У додаткових поясненнях відповідач також зазначив, що 09.06.2021 року на адресу Відповідача найшла відповідь ГУ Держпраці у Київській області на вищевказане повідомлення про результати ідентифікації газового господарства ТОВ з підтвердженням того, що газове господарство не належить до об`єктів підвищеної небезпеки та не підлягає реєстрації у Державному реєстрі об`єктів підвищеної небезпеки.

У відповіді на відзив заявник звертає увагу на те, що державний нагляд (контроль) - діяльність щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Додає, що згідно з Актом перевірки від 30.03.2021 № 157 зафіксовано 15 порушень, та встановлено, що об`єкт перевірки - приміщення ТОВ «ДІСКАФ», розташовані за адресою: вул. Електротехнічна, 47 у Голосіївському районі міста Києва, функціонує з порушеннями правил пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей з цих підстав, керуючись ст. 68 Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗ України), Головне управління звернулось до суду з позовом про застосування заходів реагування.

Також, як зазначає заявник на підставі звернення відповідача від 28.04.2021, Головним управлінням проведено позаплановий захід на підставі якого складено Акт № 347 від 07.06.2021. Під час здійснення позапланової перевірки залишаються не усунутими 8 порушень, зазначених в Акті №347 від 07.06.2021, та встановлено, що об`єкт перевірки - приміщення ТОВ «ДІСКАФ» за адресою: вул. Електротехнічна, 47 продовжує експлуатуватись з порушеннями правил пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Заявник зазначає, що зазначені в первісному Акті порушення, що мають своє відображення в Акті позапланової перевірки, у своїй сукупності стосуються недодержанням пожежної безпеки в приміщеннях ТОВ «ДІСКАФ», та також перешкоджатимуть вільній евакуації людей з розповсюдженням полум`я/задимлення на інші приміщення, що ускладнить оперативну ліквідацію пожежно-рятувальними підрозділами у разі виникнення надзвичайної ситуації.

Слід зазначити, що під час розгляду справи проведена ще одна додаткова позапланова перевірка, за результатами якої складено Акт від 01.09.2021 № 626.

Згідно із цим Актом перевірки виявлено одне порушення, яке у подальших поясненнях від 06.07.2022 ГУ ДСНС визначило як суттєве:

«Під час експлуатації об`єкту знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта (здійснено улаштування перегородок на першому поверсі зі зміною функціонального призначення експлуатації приміщень без проектної документації яка затверджена у встановленому порядку».

Від товариства зазначено про відсутність зауважень щодо акту перевірки.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.

Статтею 47 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, за діяльністю аварійно-рятувальних служб відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Статтею 1 цього Закону встановлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Відповідно до частини п`ятої статті 4 вказаного Закону виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду (ч.7 ст. 7 Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»)

Згідно з п. 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій затвердженого постановою КМУ України від 16.12.2015 №1052, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Відповідно до п. 3 зазначеного Положення основними завданнями ДСНС України є, зокрема:

реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності;

здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб;

реалізація в межах повноважень, передбачених законом, державної політики у сфері волонтерської діяльності;

виконання функцій компетентного органу у сфері діяльності, пов`язаної з об`єктами підвищеної небезпеки.

Статтями 64 та 66 Кодексу цивільного захисту України (в редакції станом на час виникнення спірних відносин) визначено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Статтю 64 виключено на підставі Закону № 2228-IX від 21.04.2022.

Пунктом 12 частини першої статті 67 Кодексу (в редакції на час звернення до суду) передбачено, що до повноважень наведеного вище центрального органу належить, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі, будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

В силу Закону 21 квітня 2022 № 2228-IX вказане положення виключено із Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 68 Кодексу у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України (в редакції на час звернення до суду) підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Частиною другою статті 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Отже, відповідний орган, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.

Аналізуючи зазначені норми, суд зазначає, що звернення територіальних органів ДСНС України до адміністративного суду з позовом про застосування відповідних заходів реагування шляхом зупинення роботи підприємства виникає виключно за умови, коли виявлені за результатами перевірки суб`єкта господарювання порушення вимог законодавства в сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей та за умови існування таких порушень на момент прийняття рішення адміністративним судом, які свідчать про неминуче настання негативних наслідків для життя та здоров`я людей.

При цьому, така ознака як створення загрози життю та/або здоров`ю людей досить широко трактується, теоретично всі порушення протипожежних норм у тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. Отже, застосування цих заходів можливе за будь-яке порушення.

Конкретного та вичерпного переліку порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, ані Кодексом цивільного захисту України, ані будь-яким іншим нормативно-правовим актом не наведено. Отже, це є оціночним поняттям, чи створює виявлене порушення загрозу життю та здоров`ю людей у взаємозв`язку із встановленими обставинами, що мають значення для вирішення цього питання.

Іншою важливою умовою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованих підстав для застосування саме конкретного заходу реагування та його адекватність виявленим порушенням.

Суд зазначає, що відповідач, на момент розгляду справи, усунув переважну більшість виявлених порушень (залишилось одне порушення) та з матеріалів справи вбачається, що відповідач активно сприяв заявнику у здійсненні нагляду та контролю, усував недоліки та після усунення чергового переліку недоліків - звертався до ГУ щодо проведення позапланових перевірок, не усувався від співпраці з ГУ.

Суд вважає, що останнє порушення, яке не було усунуто за актом від 01.09.2021, є такими, що може бути усунуто менш радикальним (крайнім) способом, ніж зупинення діяльності підприємства в частині експлуатації приміщень та споруд (зовнішньої газової установки), - шляхом надання припису, накладення адміністративного стягнення відносно посадових осіб суб`єкта господарювання фінансових санкцій.

Водночас, повне зупинення експлуатації приміщень та споруд (зовнішньої газової установки) є крайнім заходом, який може спричинити шкоду господарській діяльності товариства, а відтак - створити перешкоди у продовольчому забезпеченні населення, не є співставним із існуючими фактичними обставинами.

Суд вважає, що такий захід впливу має застосовуватись лише якщо іншими заходами неможливо забезпечити безпеку для життя та здоров`я людей.

З урахуванням встановлених обставин, суд враховує необхідність забезпечення рівноваги між здійсненням контролю за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки і використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано.

Вимога знаходження справедливої рівноваги означає, що завжди має бути розумна пропорційність між використовуваними засобами і метою, яка ними достягається.

Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.

Принцип пропорційності являє собою загальний, універсальний принцип права, який вимагає співрозмірного обмеження прав та свобод людини для досягнення публічних цілей та спрямований на забезпечення у правовому регулюванні розумного балансу приватних і публічних інтересів, відповідно до якого цілі обмежень прав мають бути істотними, а засоби їх досягнення обґрунтованими і мінімально обтяжливими для осіб, чиї права обмежуються; дозволяє досягти розумного співвідношення між цілями державного впливу та засобами їх досягнення.

Захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації об`єкта (у даному випадку - експлуатації приміщень та споруд (зовнішньої газової установки), як зазначалося, є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно з установленими обставинами справи, проведена відповідачем робота та вжиті заходи свідчать про добросовісність його намірів, усунення майже всіх виявлених порушень, а тому суд вбачає надмірним застосування до відповідача заходів реагування, заявлених у позові.

Крім того, заявлений до суду захід реагування, на думку суду, є непропорційним наслідкам для прав, свобод та інтересів відповідача і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи, а решта порушень може бути усунено шляхом виконання відповідного припису.

Суд зазначає, що вимога позивача стосовно повного зупинення роботи експлуатації приміщень та споруд (зовнішньої газової установки) не відповідає тяжкості того порушення, яке залишилось невиконаним.

Крім того, заявником не надано суду переконливих доказів того, що останнє порушення, яке не було усунуто, створює реальну та загрозу життю та здоров`ю людей, неминучість настання таких наслідків.

А тому, з наведеного вбачається недоведеність заявником необхідності вжиття заходів реагування, заявлених у позові.

Таким чином, за висновком суду, вказані обставини свідчать про здійснення відповідачем всіх можливих та законних дій для усунення виявлених порушень, а також про попередження, зупинення та припинення можливих надзвичайних ситуацій.

Разом з тим, необхідно зазначити, що зупинення роботи товариства в частині експлуатації приміщень та споруд (зовнішньої газової установки) є заходом, застосування якого само по собі не усуває відповідні порушення, натомість повне зупинення роботи та заборона використовувати приміщення створять перешкоди у виконанні робіт щодо усунення виявлених порушень.

Враховуючи викладене у сукупності, у суду відсутні належні правові підстави для вжиття заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень та споруд (зовнішньої газової установки) товариства.

Судом не вбачається підстав для висновку про недобросовісність поведінки відповідача, про вчинення ним умисних протиправних дій або бездіяльності зі свого боку, спрямованих на погіршення стану безпеки. У той же час, останнє виявлене порушення, як вбачається з матеріалів справи, знаходиться на стадії остаточного усунення, що свідчить про добросовісну поведінку відповідача, спрямовану на забезпечення безпеки життю та здоров`я громадян та власного персоналу.

Отже, суд приходить до висновку про те, що заявлені вимоги є такими, що задоволенню не підлягають, у задоволенні позову слід відмовити, оскільки заявлені вимоги є надмірними та неспівставними фактичним обставинам та стану речей на час прийняття рішення у справі.

На підставі вищевикладеного та керуючись положеннями статей 2, 5 - 11, 14, 19, 72 - 77, 90, ст. ст. 241 - 246, 250, 251, 255 КАС України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві про застосування заходів реагування відносно Товариства з обмеженою відповідальністю «Діскаф» (код ЄДР 41879050) - відмовити у повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 КАС України.

Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Відповідно до приписів статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Днем вручення процесуальних документів в електронній формі є день отримання судом повідомлення про доставлення документів на офіційну електронну адресу особи (п. 2 ч. 6 ст. 251 КАСУ), якою є (п. 5.8. Положення про ЄСІТС від 17 серпня 2021 року N 1845/0/15-21): сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів або адреса електронної пошти, з якої надійшли до суду документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом (п. 111 «Перехідні положення»).

Суддя О.А. Кармазін