Справа № 420/14852/22
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2022-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
про відкриття спрощеного провадження в адміністративній справі

01 листопада 2022 року м. Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Бездрабко О.І., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за позовною заявою ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення недоотриманої заробітної плати,
ОСОБА_1 звернувся з позовною заявою до Державної служби України з безпеки на транспорті, в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з безпеки на транспорті № 235 від 11.04.2021 р. про оголошення простою в частині оголошення простою ОСОБА_1 , яка обіймає посаду заступника начальника Управління Укртрансбезпеки в Одеській області - начальника відділу державного контролю та нагляду за безпекою на транспорті;
- стягнути з Державної служби України з безпеки на транспорті на користь ОСОБА_1 суму неотриманої заробітної плати за час простою не з вини працівника починаючи з 11.04.2022 р. по день винесення судового рішення.
Ухвалою від 21.10.2022 р. позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.
На виконання вказаної ухвали 27.10.2022 р. від позивача надійшла заява, в якій просить поновити строк звернення до суду. Вказує на те, що оскаржуваний наказ винесено у квітні 2022 року під час загострення ситуації щодо ймовірної атаки агресора на Одещину, в той час як позивач, переймаючись за безпеку родини після нанесення ракетного удару по житловому будинку у м.Одесі, евакуювалася разом з сином до м.Вінниця, де і перебувала до вересня місяця. Стверджує, що дізналася про існування оскаржуваного наказу із соцмережі Facebook 11.09.2022 р., після чого одразу звернулася до адвоката для отримання консультації та витребування необхідних документів, які було направлено адвокату лише 13.10.2022 р. На підставі викладеного вважає, що строк на звернення до суду пропущено з поважних причин та підлягає поновленню. Також позивач долучила позовну заяву з уточненими позовними вимогами.
При вирішенні даного клопотання суддя виходить з наступного.
Приписами ч.1 ст.122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Частиною 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
З аналізу даних правових норм слідує, що законодавцем встановлено місячний строк для звернення до суду з позовом у справах з приводу проходження публічної служби і у разі пропуску цього строку він може бути поновлений якщо суд визнає причини його пропуску поважними.
Частина 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (надалі - Конвенція) передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
У своїй практиці Європейський суд з прав людини звертав увагу, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права" (рішення від 4 грудня 1995 року у справі "Беллет проти Франції" (Bellet v. France), Series A № 333-B, crop.42, пункт 36).
ЄСПЛ висловив позицію стосовно того, що, розглядаючи підстави для поновлення пропущеного строку, національні суди мають враховувати, що питання стосовно того, чи було дотримано справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, виникає лише тоді, коли встановлено, що оскаржуване втручання відповідало вимозі законності і не було свавільним (справи "Скордіно проти Італії", "Ятрідіс проти Греції").
Одним із елементів права на справедливий суд є право на виправлення помилки, включаючи право на скасування неправосудного рішення та прийняття правового рішення по справі.
В абзаці 7 підпункту 2.2 пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_2 щодо офіційного тлумачення положень статті 24 Конституції України (справа про рівність сторін судового процесу) від 12 квітня 2012 року № 9-рп/2012 вказано, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати безпосередню участь у судовому процесі, або позбавлений такого права.
Статтею 55 Конституції України визначено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
У рішенні Конституційного Суду України (Другий сенат) у справі за конституційними скаргами ОСОБА_3 , товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Еко-вугілля України" щодо відповідності Конституції України (конституційності) положення частини першої статті 79 Закону України "Про банки і банківську діяльність" від 24 червня 2020 року № 6-р(ІІ)/2020 зазначено, що Конституційний Суд України вважає, що гарантування приписом частини другої статті 55 Конституції України кожному права на доступ до суду з метою оскарження рішень, дій або бездіяльності суб`єктів владних повноважень є вимогою принципу верховенства права. Такий доступ не означає автоматичної незаконності цих рішень, дій або бездіяльності, а спрямований на перевірку у судовому порядку їх законності та правомірності, що не лише забезпечує ефективний захист прав, свобод кожної особи, якої стосується неправомірна діяльність суб`єктів владних повноважень, а й сприяє підтримці законності та правопорядку в цілому шляхом виявлення та усунення нелегітимних проявів у такій діяльності.
Указом Президента України від 24.02.2022 р. № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 14.03.2022 № 133/2022 продовжено строку дії воєнного стану з 05 години 30 хв. 26 березня строком на 30 діб.
Указом Президента України від 18.04.2022 р. № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, тобто до 25 травня 2022 року.
Указом Президента України від 17.05.2022 р. № 341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, тобто до 23 серпня 2022 року.
Указом Президента України від 12.08.2022 р. № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, тобто до 21 листопада 2022 року.
Враховуючи викладене, станом на дату звернення позивача до суду з даним позовом в Україні продовжує діяти воєнний стан.
Введенням на території України з 24 лютого 2022 року воєнного стану, в тому числі і атаки ворожих кораблів та ракетні удари по м.Одесі, загроза наступу військ ворога зі сторони невизнаного Придністров`я, внаслідок чого позивач була змушена евакуюватися з малолітньою дитиною до м.Вінниці, об`єктивно вплинуло на можливість звернення ОСОБА_1 до адміністративного суду з даним позовом у встановлений ч.5 ст.122 КАС України строк.
При цьому, вказані у заяві про поновлення строку звернення до суду обставини суд визнає поважними, а тому з метою забезпечення доступу до правосуддя, суд вважає за необхідне поновити ОСОБА_1 строк звернення до адміністративного суду з даним позовом.
Позовна заява приведена у відповідність та відповідає вимогам, встановленим ст.ст.160, 161, 171 КАС України, та подана з дотриманням правил підсудності особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.
Підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених КАС України, немає.
Положеннями ч.ч.1, 2 ст.12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Частиною 1 статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин (п.20 ч.1 ст.4 КАС України).
Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше (ч.5 ст.262 КАС України).
Зважаючи на положення ст.ст.257, 258, 262 КАС України суддя приходить до висновку, що дана адміністративна справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про витребування доказів для з`ясування обставин, які входять до предмету доказування, а саме: довідку про заробіток ОСОБА_1 з 11.04.2022 р. із зазначенням середньомісячної заробітної плати; акт про початок простою Державної служби України з безпеки на транспорті; посадову інструкцію заступника начальника Відділу державного нагляду (контролю) у Одеській області Державної служби України з безпеки на транспорті; копії табелів обліку робочого часу ОСОБА_1 за період з 01.02.2022 р. по день звернення із даним клопотанням; посадову інструкцію заступника начальника Відділу державного нагляду (контролю) у Одеській області Державної служби України та наказ про призначення заступника начальника Відділу державного нагляду (контролю) у Одеській області Державної служби України; посадову інструкцію начальника Відділу державного нагляду (контролю) у Одеській області Державної служби України та наказ про призначення начальника Відділу державного нагляду (контролю) у Одеській області Державної служби України; інформацію щодо кількості працівників, з якими було укладено трудові контракти з 11.04.2022 р. станом на день подання даного клопотання.
При вирішенні клопотання суддя враховує наступне.
Відповідно до ч.1 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
За змістом ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно ч.1 ст.79 КАС України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.
Частиною 1 статті 80 КАС України передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.
Приписами ч.2 ст.80 КАС України встановлено, що у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.
Відповідно до ч.4 ст.9 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Так, предметом позову ОСОБА_1 є оскарження наказу Державної служби України з питань безпеки на транспорті від 11.04.2022 р. № 235 в частині оголошення простою позивачу, яка обіймає посаду заступника начальника Управління Укртрансбезпеки в Одеській області - начальника відділу державного контролю та нагляду за безпекою на транспорті.
Таким чином, в рамках даної справи необхідно з`ясувати питання правомірності оголошення позивачу простою.
З урахуванням предмету позову суддя вважає за необхідне витребувати у відповідача довідку про заробіток ОСОБА_1 з 11.04.2022 р. із зазначенням середньомісячної заробітної плати, акт про початок простою Державної служби України з безпеки на транспорті, копії табелів обліку робочого часу ОСОБА_1 за період з 01.04.2022 р. по кінець жовтня 2022 року, інформацію щодо кількості працівників, з якими було укладено трудові контракти з 11.04.2022 р. по жовтень 2022 року.
Що стосується витребування у відповідача решти доказів (посадових інструкцій начальника та заступника начальника Відділу державного нагляду (контролю) у Одеській області Державної служби України з безпеки на транспорті; наказів про призначення начальника та заступника начальника Відділу державного нагляду (контролю) у Одеській області Державної служби України), то в цій частині клопотання не підлягає задоволенню, оскільки позивачем не наведено жодного обгрунтування необхідності їх витребування та не вказано обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати.
Зважаючи на викладене та з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи суддя вважає за необхідне частково задовольнити клопотання позивача про витребування доказів.
Керуючись ст.ст.171, 243, 248, 257-262 КАС України, суддя -
Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду.
Відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення недоотриманої заробітної плати.
Справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Відповідачу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву.Роз`яснити відповідачу, що відповідно до ч.ч.3, 4 ст.162 КАС України до відзиву мають бути додані документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.
У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин справа буде вирішена за наявними матеріалами.
Зобов`язати відповідача разом з відзивом на позовну заяву надати до суду належним чином засвідчені копії матеріалів, що стосуються предмету спору (стали підставою винесення оскаржуваного наказу), в тому числі: довідку про заробіток ОСОБА_1 з 11.04.2022 р. із зазначенням середньомісячної заробітної плати, акт про початок простою Державної служби України з безпеки на транспорті, копії табелів обліку робочого часу ОСОБА_1 за період з 01.04.2022 р. по жовтень 2022 року, інформацію щодо кількості працівників, з якими було укладено трудові контракти з 11.04.2022 р. по жовтень 2022 року.
Запропонувати позивачу надати відповідь на відзив у п`ятиденний строк з дня отримання відзиву.
Заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань та аргументів можуть бути подані відповідачем до суду протягом трьох днів з дня отримання відповіді на відзив.
Надати сторонам строк для подання заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, а саме: відповідачу - в строк для подання відзиву, позивачу - не пізніше двох днів з дня отримання відзиву.
Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам).
Ухвала про відкриття провадження у справі набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.І. Бездрабко

Інформація про процесуальні права осіб, які приймають участь у справі

Ст. 44 КАС України, права та обов`язки учасників справи

1. Учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

2. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм проц

3. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

4. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них.

5. Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

6. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

7. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

8. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

9. Учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

10. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

11. Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Ст. 47 КАС України, процесуальні права та обов`язки сторін

1. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

2. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею.

3. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

4. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву.

5. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі.

6. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси.

7. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні.

8. Відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, може пред`явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.