Справа № 808/865/18
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2022-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

22 вересня 2022 року Справа № 808/865/18 СН/280/20/22 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стрельнікової Н.В. при секретарі Демченко А.Е., за участю представника позивача Білик О.В., представника відповідача Лактіонової О.М., розглянувши у місті Запоріжжі за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА ЕЛЕКТРОМЕТАЛУРГІЙНИЙ ЗАВОД «ДНІПРОСПЕЦСТАЛЬ» ІМ.А.М. КУЗЬМІНА» (69008, м.Запоріжжя, вул. Південне шосе, буд.81; )

до Запорізької митниці (69041, м.Запоріжжя, вул.Сергія Синенка, буд.12; )

про визнання протиправними та скасування рішення і картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ЕЛЕКТРОМЕТАЛУРГІЙНИЙ ЗАВОД «ДНІПРОСПЕЦСТАЛЬ» ІМ.А.М. КУЗЬМІНА» (надалі - позивач, ПрАТ «ДНІПРОСПЕЦСТАЛЬ») звернулось до суду з адміністративним позовом до Запорізької митниці ДФС (надалі - відповідач), в якому позивач, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просить суд: визнати протиправними та скасувати Рішення Запорізької митниці ДФС про коригування митної вартості товарів за шостим методом №UA112070/2017/000093/1 від 09.11.2017 та Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA112070/2017/00417 від 09.11.2017 за МД №UA112070/2017/018056.

У позові позивач зазначив, що 14.11.2016 між ПрАТ «ДНІПРОСПЕЦСТАЛЬ» (Покупець) і «INTERCOMMODITIES SA» укладено контракт №13160718, за яким продавець зобов`язався поставити позивачу товар відповідно специфікацій на умовах DAP Запоріжжя у відповідності до Інкотермс 2010. 09.11.2017 для проведення митного оформлення поставленого товару «ферованадій» позивачем до митного органу оформлена в електронному вигляді та подана митна декларація №UA112070/2017/018056. У графі 43 МД №UA112070/2017/018056 позивачем зазначено основний метод (перший) визначення митної вартості за ціною угоди. Відповідно до даної МД платежі ввізного мита повинні становити - 160285,10 грн., ПДВ - 1634907,99 грн. Ці дані підтверджені та відображені в гр.47 «Нарахування мита та митних платежів декларації». При поданні МД позивачем задекларовані наступні документи: зовнішньоекономічний договір №13160718, специфікація №158 від 06.11.2017, інвойс №VN-17-018 від 06.11.2017, копія сертифікату якості, товарно-транспортна накладна №49 від 08.11.2017 СMR, котирування відповідно до п.3 Наказу ДМСУ №362 від 13.07.2012, лист від 07.11.2017, лист від 06.11.2017, копія договору з 3 особами Nr.2017-10 IС/MBR FeVd від 05.10.2017, переклад, специфікація №2, інвойс 865-2017, та інші документи, про що свідчить їх декларування (гр.44 МД та доповнення до декларації ф.МД-6). Разом з МД позивачем подана декларація митної вартості товару ф.ДМВ-1, в якій митна вартість товару визначена позивачем за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції). Проте, митний орган пославшись, що документи які надані до митного оформлення не містять всіх даних відповідно до обраного методу визначення митної вартості товару (відсутні документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості) дійшов висновку, що документи містять розбіжності. 09.11.2017 ПрАТ «ДНІПРОСПЕЦСТАЛЬ» на зворотньому боці ДМВ-1 зазначило перелік документів, які додатково надає, а також пояснення неможливості пода товаросупроводним документом.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 26.04.2018 позовні вимоги задоволено у повному обсязі.

Постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від.19.09.2018 апеляційну скаргу Запорізької митниці Державної фіскальної служби - залишити без задоволення, рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 26 квітня 2018 року у справі №808/865/18 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 12.07.2022 касаційну скаргу Запорізької митниці Державної фіскальної служби задоволено частково. Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 26.04.2018 та постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 19.09.2018 у справі №808/865/18 скасовано. Справу №808/865/18 передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

Справа №808/86518, автоматизованою системою документообігу суду 21.07.2022 передана на новий розгляд в провадження судді Стрельнікової Н.В.

Ухвалою судді від 26.07.2022 прийнято до свого провадження справу №808/865/18 (провадження №СН/280/20/22) за позовом ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "ЕЛЕКТРОМЕТАЛУРГІЙНИЙ ЗАВОД "ДНІПРОСПЕЦСТАЛЬ" ІМ.А.М. КУЗЬМІНА" до Запорізької митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення і картки відмови. Призначено підготовче засідання на 18.08.2022.

Протокольною ухвалою суду від 18.08.2022 відкладено підготовче засідання на 15.09.2022.

Протокольною ухвалою суду у підготовчому засіданні здійснено заміну відповідача по справі Запорізьку митницю ДФС його правонаступником Запорізькою митницею та відкладено підготовче засідання на 22.09.2022.

Протокольною ухвалою суду у підготовчому засіданні 22.09.2022 було закрито підготовче провадження та призначего справу до розгляду по суті того ж дня. У судовому засіданні 22.09.2022 судом оголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Представник позивача підтримав позовні вимоги у повному обсязі, надав суду пояснення з приводу обставин, на необхідність з`ясування яких та надання їм оцінки наголосив Верховний Суд у постанові від 12.07.2022, на задоволенні позову наполягав.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що 09.11.2017 підприємством ПрАТ «ДНІПРОСПЕЦСТАЛЬ» до митного контролю та митного оформлення було надіслано засобами електронного зв`язку згідно ст.257 Митного кодексу України митну декларацію №UA112070/2017/018056 на товар: «1.Феросплави-ферованадій, фракція 5-50тт, вага чистого ванадію 8137кг., у біг бегах. …». До митного оформлення вказаного товару до митниці разом з МД надіслано скановані копії наступних документів: пакувальний лист від 06.11.2017 №б/н; інвойс від 06.11.2017 №VN-17-018; товарно-транспортна накладна від 08.11.2017 №49; рахунок MBR Metals від 06.11.2017 №865-2017; калькуляція Intercommodities від 07.11.2017 №405/2017; додаток від 06.11.2017 №1, специфікація №158; витяг із сайту Argusmedia.com від 08.11.2017; додаток до договору з третіми особами від 06.11.2017 №1, специфікація №2; лист MBR Metals від 06.11.2017 №412, що підтверджується витягом з автоматизованої системи митного оформлення «Інспектор». Сертифікат якості від 03.10.2017 №М20158716, автомобільна транспортна накладна CMR від 29.09.2017 №284583, контракт купівлі-продажу від 14.11.2016 №13160718, контракт від 05.10.2017 №2017-10 IC/MBR FeVd, декларація країни відправлення від 02.10.2017 №17CZ6100002ICTXKE0 до митниці не надсилалися. Зазначені документи були надіслані раніше за іншими митними деклараціями, що підтверджується гр.44 МД та витягом з АСМО «Інспектор». Оскільки у митниці наявна інформація щодо митного оформлення задекларованого товару в режимі «митний склад» за МД від 06.10.2017 №UA110120/2017/110272 з вищим рівнем вартості. Товар оформлено у режимі митний склад з рівнем вартості 36,6075 USD/кг або 44,9889 USD/кг. При цьому в режимі «імпорт» заявлено митну вартість на рівні 30,0877779 USD/кг або 36,9765 USD/кг. Таким чином, у митниці є підстави вважати, що заявлена декларантом митна вартість не ґрунтується на «дійсній вартості» імпортованих товарів, враховуючи положення ГАТТ. Також, за результатом аналізу документів, надісланих декларантом для підтвердже товаросупроводним документом.

Представник відповідача заперечував проти позову, просив у його задоволенні відмовити.

Вислухавши пояснення представника позивача, заперечення представника відповідача, розглянувши матеріали справи, суд з`ясував наступне.

14.11.2016 між ПрАТ «ДНІПРОСПЕЦСТАЛЬ» (Покупець) і «INTERCOMMODITIES SA» (Продавець) укладено Контракт №13160718, з яким продавець продає, а покупець купує феросплави та інші матеріали, кількість, якість, ціна, вартість, терміни і умови поставки яких визначаються в Специфікаціях, що додаються до Контракту і є його невід`ємною частиною. Продавець поставляє товар залізничним або автомобільним транспортом на умовах DAP Запоріжжя у відповідності до Інкотермс 2010 (т.1 а.с.27-33).

Для проведення митного оформлення товару, поставленого за вищевказаним Контрактом №13160718 від 14.11.2016, декларантом позивача 09.11.2017 по електронній системі до митного посту «Запоріжсталь» подано митну декларацію з довідковим номером 60068, режим ІМ 40 якій присвоєно №UA112070/2017/018056 (т. 1 а.с.19-20, 94-95).

Разом з МД №UA112070/2017/018056 подана декларація митної вартості товару ф.ДМВ-1 в якій ціна товару в іноземній валюті зазначена - 300877,7900 USD, ціна товару у гривнях - 8014254,8304 (т. 1 а.с.21-22).

При митному оформленні товар задекларований позивачем як: «1.Феросплави-ферованадій, фракція 5-50тт, вага чистого ванадію 8137кг., у біг бегах. Партії: 369/5611-5618(246/9-252/9), 369/5603-5610(245/9), 369/5619-5624(253/9-254/9), Вміст: V 81.37%, С 0.15%, Si 1.30%, Сu 0.09%, Al 1.28%, P 0.022%, S 0.024%, Fe(баланс) 14.634%, ГОСТ 27130-94, марка FeV80. Застосовується у сталеплавильному виробництві, для легування сталі. Виробник: Evraz Nikom a.s., CZ Торгівельна марка: нема даних».

Згідно з графою 43 МД №UA112070/2017/018056 від 09.11.2017 декларантом зазначено метод визначення митної вартості за ціною угоди (перший метод), передбачений ст.58 Митного кодексу України.

Умови поставки (графа 20 МД №UA112070/2017/018056 від 09.11.2017) - DAP Запоріжжя.

При поданні МД №UA112070/2017/018056 від 09.11.2017 декларантом надано Запорізькій митниці ДФС: пакувальний лист від 06.11.2017 №б/н; інвойс від 06.11.2017 №VN-17-018; товарно-транспортну накладну від 08.11.2017 №49; рахунок MBR Metals від 06.11.2017 №865-2017; калькуляцію Intercommodities від 07.11.2017 №405/2017; додаток від 06.11.2017 №1, специфікацію №158; витяг із сайту Argusmedia.com від 08.11.2017; додаток до договору з третіми особами від 06.11.2017 №1, специфікацію №2; лист MBR Metals від 06.11.2017 №412 (т.1 а.с.20, 95-96).

Запорізькою митницею ДФС декларанту направлено повідомлення згідно з яким документи, що надані до митного оформлення товару, відповідно до положень ст.53 Митного кодексу України містять наступні розбіжності: 1) в копії інвойсу від 06.11.2017 №VN-17-018 - зазначений SWIFT CRESCHZZ80A банківської установи CREDIT SUISSE підприємства «Intercommodities SA», не відповідає SWIFT CRESCHZZ69A, зазначеному в зовнішньоекономічному договорі (контракті) купівлі-продажу товарів від 14.11.2016 №13160718; 2) в копії інвойсу 06.11.2017 №VN-17-018 вказано назву лоту - 369/5603-5610(245/9), а в сертифікаті якості М20158716 від 03.10.2017 та на маркуванні товару вказано - 369/5603-5610 (239/9-245/9), що не дає можливості однозначно визначити вміст ванадію в партії товару, який безпосередньо впливає на ціну товару (т. 1 а.с.23).

Також, Запорізькою митницею ДФС згідно з ч.3 ст.53 Митного кодексу України запропоновано декларанту надати впродовж 10 календарних днів: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 6) копію митної декларації країни відправлення; 7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.

Крім того, враховуючи норми ч.6 ст.53 Митного кодексу України, декларанту було запропоновано за власним бажанням подати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.

09.11.2017 декларантом засобами електронного зв`язку надіслано повідомлення, що «… Декларантом надані всі наявні на момент декларування документи. Ніякі інші документи надаватися не будуть …». На даному повідомленні проставлено дату, підпис декларанта й печатку підприємства (т. 1 а.с.26).

Судом досліджено Рішення про коригування митної вартості товарів, прийняте 09.11.2017 Запорізькою митницею ДФС за №UA112070/2017/000093/1 (митний пост "Запоріжсталь") та Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA112070/2017/00417 від 09.11.2017 (т. 1 а.с.52-55).

У Рішенні про коригування митної вартості товарів №UA112070/2017/000093/1 від 09.11.2017 зазначено наступне: «… За результатами перевірки згідно з Методичними рекомендаціями, затвердженими наказом ДФС України від 11.08.2015 №689, в митного органа виникли сумніви щодо митної вартості задекларованих товарів. У органа доходів і зборів наявна інформація щодо митної вартості товару на рівні - 36,6075$/кг, що призвело до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів та до прийняття рішення про коригування заявленої декларантом митної вартості товарів. … Митну вартість товарів, що імпортуються, визначено із застосуванням резервного методу, згідно наявної у органу доходів і зборів інформації, з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами й положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ). Враховуючи вимоги ч.2 ст.64 МКУ використана наявна в органу доходів і зборів інформація щодо раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостей за методом 2-г (з розрахунку Товар №1 - 36,6075 $/кг). Органом доходів і зборів прийнято рішення про визначення митної вартості товару за резервним методом згідно вимог ст.64 МКУ. Джерело: UA110120/2017/110272 від 06.10.2017 …» (т. 1 а.с.53).

Разом з цим, відповідачем не надано до суду допустимих доказів на підтвердження викладених у Рішенні про коригування митної вартості товарів №UA112070/2017/000093/1 від 09.11.2017 доводів переходу від одного другорядного методу визначення ціни імпортованого товару до іншого.

Оформлення товару (задекларованого за МД №UA112070/2017/018056 від 09.11.2017) здійснено позивачем з урахуванням Рішення про коригування митної вартості товарів №UA112070/2017/000093/1 від 09.11.2017 і випущено відповідачем у вільний обіг вже за МД №UA112070/2017/018137 від 10.11.2017 під гарантію відповідно до розділу X Митного кодексу України (т. 1 а.с.56-57).

Протягом дії гарантійних зобов`язань за МД №UA112070/2017/018137 від 10.11.2017 ПрАТ «ДНІПРОСПЕЦСТАЛЬ» для підтвердження заявленої митної вартості товарів Листом №171/1-7 від 12.01.2018 звернулось до Запорізької митниці ДФС з проханням скасувати вказане Рішення про коригування митної вартості товарів №UA112070/2017/000093/1 від 09.11.2017 та повернути (вивільнити) надану фінансову гарантію. До даного Листа №171/1-7 від 12.01.2018 позивачем додано: платіжне доручення №37 від 11.01.2018 на суму 621748,18 USD; копії інвойсів №VN-17-017 від 18.10.2017, №VN-17-018 від 06.11.2018 (т. 1 а.с.60-63).

18.01.2018 Листом №197/11/08-70-65 Запорізька митниця ДФС відмовила позивачу у скасуванні вказаного рішення та поверненні (вивільненні) наданої фінансової гарантії (т. 1 а.с.64-65).

06.02.2018 ПрАТ «ДНІПРОСПЕЦСТАЛЬ» Листом №111/КС-40 повідомило Запорізьку митницю ДФС, що у зв`язку з відмовою митниці про перегляд та скасування про коригування митної вартості сума наданої фінансової гарантії (грошова застава) перерахована до Держбюджету (т. 1 а.с.66).

За змістом умов постачання DAP правил Інкотермс від 16.09.2010, за якими «Delivered at Place» («Поставка у місці призначення») означає, що продавець здійснює поставку, коли товар наданий у розпорядження покупця на транспортному засобі, яке прибуло та готове до розвантаження, в узгодженому місці призначення. Продавець несе усі ризики, пов`язані з доставленням товару у поіменованому місці. Сторонам рекомендовано найбільш точно визначити пункт в узгодженому місці призначення, оскільки ризики до цього пункту несе продавець. Продавцю рекомендовано забезпечити договори перевезення, у яких точно відображено таке місце. Якщо продавець за його договором перевезення несе витрати з розвантаження в узгодженому місці призначення, продавець не вправі вимагати від покупця відшкодування таких витрат, якщо інше не узгоджено сторонами. DAP вимагає від продавця виконання митних формальностей для вивезення, якщо такі застосовуються. Однак продавець не зобов`язаний виконувати митні формальності для ввезення, сплачувати імпортні мита або виконувати інші митні формальності при увезенні. При намірі сторін покласти на продавця виконання митних формальностей для увезення, сплату будь-якого імпортного мита та виконання інших митних формальностей для увезення, краще використання терміну DDP. Згідно умов Б6 «Розподіл витрат» покупець зобов`язаний сплатити: а) всі витрати, які відносяться до товару, з моменту його постачання, як передбачено у пункті А4; b) всі витрати з вивантаження, необхідні для прийняття товару з транспортного засобу, яке прибуло до поіменованого місця призначення, якщо по договору перевезення такі витрати не покладаються на продавця.

Судом досліджено копії наданих позивачем документів, використаних при митному оформленні імпортованого за МД №UA112070/2017/018056 від 09.11.2017 товару, інші документи (т. 1 а.с.27-50).

З`ясовано, що зазначені Запорізькою митницею ДФС у повідомленні «розбіжності» (т. 1 а.с.23-25) не мають суттєвого впливу на ціну товару, оскільки стосуються порядку заповнення реквізитів та стилю оформлення документів.

Позов підлягає задоволенню з урахуванням зазначеного вище та виходячи з наступного.

1. Відповідно до ч.1 ст.53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Як зазначено у ч.2 ст.53 Митного кодексу України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно з ч.3 ст.53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

При цьому, слід зауважити, що Законом України №227-V від 05.10.2006 «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур у зміненій редакції згідно з Додатком I до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур» Верховна Рада України постановила: Приєднатися до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, вчиненого 26 червня 1999 року в м.Брюсселі, в тому числі Додатку I та Додатку II до нього, прийнявши Спеціальні додатки (додаток III до Протоколу).

Відповідно до Стандартного правила 8 Розділу 1 Спеціального додатку А «Додатку III до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур (Спеціальні додатки)» у випадках, коли митна служба вимагає документи в зв`язку з представленням їй товарів, інформація, що міститься у цих документах, обмежується лише даними, необхідними для ідентифікації товарів та транспортного засобу.

Рекомендації Європейської економічної комісії ООН №18 «Заходи щодо спрощення процедур міжнародної торгівлі» 26-29 березня 2001 року вимагають щоб документарні вимоги були зведені до мінімуму.

Відповідно до Стандартного правила 3.16. Розділу 3 Загального додатку Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур (Кіотська конвенція) від 18.05.1973: «На підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства».

Відповідачем не доведено додержання вимог Закону України №227-V від 05.10.2006 «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур у зміненій редакції згідно з Додатком I до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур», ст.53 Митного кодексу України при вимаганні від декларанта додаткових документів, оскільки документів, доданих до МД №UA112070/2017/018056 від 09.11.2017 цілком достатньо для ідентифікації товару.

У ч.1 ст.57 Митного кодексу України зазначено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Відповідно до ч.10 ст.58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: 1) витрати, понесені покупцем: […] в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням; […] 5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 7) витрати на страхування цих товарів.

Надаючи правову оцінку доводам відповідача, викладених у Рішенні про коригування митної вартості товарів №UA112070/2017/000093/1 від 09.11.2017 судом взято до уваги, що умови імпорту товару за МД №UA110120/2017/110272 від 06.10.2017 (яка взята відповідачем як джерело для визначення митної вартості) (а.с.97-98) суттєво відрізняються від умов заявлених позивачем у МД №UA112070/2017/018056 від 09.11.2017.

Так, товар імпортований ТОВ «Автомир-Транс» за МД №UA110120/2017/110272 від 06.10.2017 увезено до України у режимі «ІМ 74» - товар на складі, а умови поставки - невідомі (оскільки графа 20 МД №UA110120/2017/110272 від 06.10.2017 не заповнена).

Водночас, позивачем товар імпортований за МД №UA112070/2017/018056 від 09.11.2017 увезено до України у режимі «ІМ 40» з умовами поставки DAP.

Параграфом 2 Статті VII «Оцінка товару для митних цілей» Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ від 30.10.1947) передбачено: «2. (a) Оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або аналогічного товару і не повинна базуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості.(*) (b) Під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи аналогічний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. У тому ступені, в якому на ціну такого чи аналогічного товару впливає кількість окремої трансакції, ціна, що розглядається, повинна єдиним способом пов`язуватися або (i) з порівнюваними кількостями, або (ii) з кількостями, не менш сприятливими для імпортерів, ніж ті, в яких більший обсяг товарів продається у торгівлі між країнами експорту та імпорту.(*) …».

Відповідно до підпункту «а» пункту 1 статті 5 «Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року»: «1. (a) Якщо імпортні товари або ідентичні чи подібні імпортні товари продаються в країні імпорту в якості імпортних, митна вартість імпортних товарів згідно з положеннями цієї Статті базується на ціні одиниці товарів, за якою імпортні товари або ідентичні чи подібні імпортні товари таким чином продаються у найбільшій сукупній кількості в той час або приблизно в той час, коли відбувається імпорт товарів, що оцінюється, особам, які не пов`язані з особами, у яких вони купують такі товари, при дотриманні вимог відрахування нижченаведеного: (…) (b) Якщо ні імпортні товари, ні ідентичні або подібні імпортні товари не продаються в час ввезення або приблизно в час ввезення товарів, що оцінюються, то митна вартість, яка в інших випадках підпадає під положення параграфа 1(а), ґрунтується на одиниці товару, за якою імпортні товари або ідентичні чи подібні імпортні товари продаються в країні імпорту в якості імпортних на найбільш ранню дату після імпорту товарів, що оцінюються, але до закінчення 90 днів після такого імпорту».

У пп.«с» п.3 Примітки до статті 7 «Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року», зокрема, зазначено: «3.Деякі приклади розумної гнучкості: (…) с) дедуктивний метод - вимога про те, що товари продаватимуся в «тому стані, як вони імпортуються», що містить в підпункті «а» пункту 1 статті 5, може тлумачитися гнучко; вимога про «90 днів» може застосовуватись гнучко».

Документально відповідачем не доведено, що ціна вищевказаного товару з 06.10.2017 (митне оформлення за МД №UA110120/2017/110272 взяте відповідачем як джерело цінової інформації) до 09.11.2017 (митне оформлення позивачем за МД №UA112070/2017/018056) - залишалась незмінною на світовому ринку.

У Рішенні про коригування митної вартості товарів №UA112070/2017/000093/1 від 09.11.2017 Запорізькою митницею ДФС не надано оцінки відповідності Інвойсу №VN-17-018 від 06.11.2017 вимогам «Класифікатора додаткової інформації, необхідної для ідентифікації товарів, що вноситься до електронного інвойсу, який додається до митної декларації, заповненої на бланку єдиного адміністративного документа», затвердженого 17.09.2012 наказом Міністерства фінансів України №998, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.10.2012 за №1691/22003 (або Рекомендації Європейської економічної комісії ООН №6 «Формуляр-зразок уніфікованого рахунку - для міжнародної торгівлі» (ECE/TRADE/148) Женева, вересень 1983 року), наявність в ньому будь-яких вад чи дефектів тощо.

Суд зауважує, що відповідно до п.9.6 Рекомендації Європейської економічної комісії ООН №18 «Заходи щодо спрощення процедур міжнародної торгівлі» Женева, вересень 1982 року: «… митні органи повинні, як правило, приймати будь-який комерційний рахунок, який містить всі необхідні подробиці (незалежно від того, узгоджений він з формуляром-зразком уніфікованого рахунку ООН), як дійсної фактури для мети митного очищення; у тих країнах, де національне митне законодавство передбачає спеціальний документ (окрім митної декларації) у доповнення до комерційного рахунку, слід вивчити можливість відмови від цієї вимоги. …».

Звідси, суд погоджується з думкою позивача про наявність всіх необхідних цінових показників в Інвойсі №VN-17-018 від 06.11.2017, можливості його застосування для визначення митної вартості товару «1.Феросплави-ферованадій, фракція 5-50тт, вага чистого ванадію 8137кг., у біг бегах. … ГОСТ 27130-94, марка FeV80. … Виробник: Evraz Nikom a.s., CZ …» (а.с.34).

Отже, відповідач не обґрунтував, чому ним взята як джерело для визначення митної вартості товару саме МД №UA110120/2017/110272 від 06.10.2017 та не взяті до уваги інші джерела цінової інформації.

У п.3 розділу 3 «Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України», затверджених 11.09.2015 наказом ДФС України №689, зазначено: «3.Посадова особа органу доходів і зборів, яка здійснює аналіз, виявлення та оцінку ризиків, повинна враховувати особливості формування вартості товарів, які реалізуються в порядку біржової торгівлі. При здійсненні аналізу, виявлення та оцінки ризиків товарів, які є об`єктом біржової торгівлі, ціну договору щодо товару, який імпортується (вартість операції), без урахування витрат на доставку, комісійних витрат, премії або знижки за фактичну якість товару і премії продавцю необхідно порівнювати зі значенням біржових котирувань за період 10 днів, що передує даті складання рахунка-фактури (інвойсу) або додатку (специфікації) до зовнішньоекономічного договору (контракту). При здійсненні аналізу, виявлення та оцінки ризиків на підставі сировинних складових ураховуються дані про вміст сировини, що використовується для виготовлення цього товару. За відсутності даних про щоденні біржові котирування для аналізу, виявлення та оцінки ризиків використовується інформація про середні значення біржових котирувань за календарний місяць, в якому здійснювалось відвантаження товару».

Відповідачем, який заперечував проти позову, не надано до суду доказів вивчення всіх можливих джерел інформації, передбачених «Методичними рекомендаціями щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» при прийнятті Рішення про коригування митної вартості товарів №UA112070/2017/000093/1 від 09.11.2017 та визначенні ціни імпортованого ПрАТ «ДНІПРОСПЕЦСТАЛЬ» товару.

Звідси, Запорізькою митницею ДФС не доведено причини надання переваг одним джерелам цінової інформації перед іншими.

Як зазначено у ч.1 ст.55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до ч.2 ст.57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні (ч.2 ст.58 Митного кодексу України).

Згідно з ч.3 ст.58 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідачем не доведено, що використані декларантом відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірно або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні, відповідно до приписів ч.2 ст.58 Митного кодексу України.

Звідси, Запорізькою митницею ДФС не доведено правомірність переходу до другорядних методів визначення митної вартості товарів, як то передбачено п.2 ч.1 ст.57 Митного кодексу України.

З урахуванням обставин справи та досліджених доказів суд приходить до висновку, що Запорізькою митницею ДФС не доведено наявність правових підстав для прийняття Рішення про коригування митної вартості товарів №UA112070/2017/000093/1 від 09.11.2017.

Доказів притягнення декларанта чи перевізника товару до відповідальності за ст.483 Митного кодексу України за надання неправдивих відомостей для визначення митної вартості товару Запорізькою митницею ДФС до суду - не надано.

Отже, Запорізька митниця ДФС не довела, що подані позивачем для визначення митної вартості товару документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Аналогічні правові позиції щодо застосування норм матеріального права висловлені колегією суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України у постанові від 31.03.2015 у справі №21-127а15, колегією суддів Касаційного адміністративного суду Верховного Суду у постанові від 18.01.2018 по справі №814/1204/15.

2. Надаючи правову оцінку прийняттю Запорізькою митницею ДФС Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, яка є предметом спору у цій справі суд виходить з наступного.

Згідно з ч.12 ст.264 Митного кодексу України у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи органу доходів і зборів.

Як зазначено у п.7.1 Розділу VІІ «Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа», затвердженого 30.05.2012 наказом Міністерства фінансів України №631, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 10.08.2012 за №1360/21672 (надалі - «Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа»), у всіх випадках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення оформлюється картка відмови за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку. Картка відмови складається за допомогою АСМО у межах строку, відведеного статтею 255 Кодексу для завершення митного оформлення, посадовою особою митного органу, якою прийнято рішення про відмову.

У картці відмови зазначаються причини відмови, наводяться вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також вказується інформація про порядок оскарження рішення про відмову (п.7.2 Розділу VІІ «Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа»).

У поданій до суду Картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA112070/2017/00417 від 09.11.2017 зазначені причини відмови аналогічні викладеним у Рішенні про коригування митної вартості товарів №UA112070/2017/000093/1 від 09.11.2017.

Щодо обставин, про необхідність з`ясування яких та надання їм оцінки зазначив Верховний Суд у постанові від 12.07.2022, а саме щодо: підтвердження факту чинності SWIFT CRESCHZZ80A та SWIFT CRESCHZZ69A; відсутності інформації про зазначений в інвойсі "SWIFT CRESCHZZ80A" в будь-яких товаросупровідних документах; виявлених митним органом розбіжностей у наданих документах, зокрема того, хцо в копії інвойсу 06.11.2-17 №VN-17-0I8 вказано назву лоту - 369/5603-5610(245/9), а в сертифікаті якості М20158716 від 03.102017 та на маркуванні товару вказано - 369/5603-5610 (239/9-245/9), що не дає можливості однозначно визначити вміст ванадію в партії товару, який безпосередньо впливає на ціну товару, суд зазначає наступне.

За запитом ПрАТ «ДНІПРОСПЕЦСТАЛЬ» було отримано офіційну відповідь компанії «INTERCOMMODITIES SA» щодо факту чинності кодів SWIFT CRESCHZZ80A та SWIFT CRESCHZZ69A. У листі-відповіді, який було надано позивачем суду, компанія підтверджує, що обидва SWIFT-коди присвоєні банку-отримувачу Credit Suisse. Зокрема: SWIFT CRESCHZZ69A - це філіал банку Credit Suisse, Lugano, Switzerland, a SWIFT CRESCHZZ80A - це головний офіс банку Credit Suisse, Zurich, Switzerland. Копію від компанії «INTERCOMMODITIES SA» надаємо.

Також суд приймає до уваги доводи позивача про наявність у відкритих джерелах інтернет-ресурсів довідкової інформації щодо SWIFT-кодів CRESCHZZ80A та CRESCHZZ69A, наприклад https://www.theswiftcodes.com містить наступні дані:

SWIFT-код CRESCHZZ80A

Код банку CRES - код присвоєний банку: CREDIT SUISSE (SCHWEIZ) AG

Код країни СН - код закріплений за країною: Швейцарія

Місцезнаходження ZZ - вказує на місцезнаходження, другий символ «Z» означає, що код

і статус активний

Код філіалу 80А - вказує на офіс філіалу

Головний офіс

CRESCHZZ - основний офіс CREDIT SUISSE (SCHWEIZ) AG, Швейцарія

SWIFT-код CRESCHZZ69A

Код банку С RES - код присвоєний банку: CREDIT SUISSE (SCHWEIZ) AG

Код країни СН - код закріплений за країною: Швейцарія

Місцезнаходження ZZ - вказує на місцезнаходження, другий символ «Z» означає, що код

і статус активний

Код філіалу 69А - вказує на офіс філіалу

Головний офіс CRESCHZZ основний офіс CREDIT SUISSE (SCHWEIZ) AG,

Швейцарія

Як видно з наведеної інформації, обидва SWIFT-коди присвоєні одному й тому банку CREDIT SUISSE (SCHWEIZ) AG.

Таким чином, відповідачем не доведено, яким чином SWIFT-код, або його відсутність в товаросупровідних документах безпосередньо впливає па числові значення ціни товару.

Питання щодо відсутності інформації про зазначений в інвойсі "SWIFT CRESCHZZ80A" в будь-яких товаросупровідних документах є протирічливим по суті з огляду на той факт, що інвойс за своїм змістом і значенням згідно міжнародної комерційної практики є товаросупроводним документом.

Відповідно інформації, яка міститься у відкритих джерелах інтернет-ресурсів, (https://uk.wikipedia.orp/wiki:') зазначено, що:

«Інвойс, також відомий як рахунок, рахунок-фактура та накладна - це товаросупровідний документ у міжнародній комерційній практиці, що надається продавцем покупцеві і містить перелік товарів, їх кількість і ціну, за якою вони поставляються покупцеві, формальні особливості товару (колір, вага тощо), умови постачання і відомості про постачальника та одержувача. Якщо умови оплати - відтермінування платежу, інвойс є розрахунковим документом. Також це основний документ, який використовується митницею для розрахунку митних платежів при митному оформленні імпорту товару.»

Таким чином, твердження, що інформація про SWIFT CRESCHZZ80A відсутня в будь-яких товаросупровідних документах є такою, що не відповідає дійсності, зважаючи на факт наявності цієї інформації в інвойсі продавця № VN-17-018 від 06.11.2017, копія якого була надана до митного оформлення.

Як зазначалося вище, в міжнародній міжбанківській системі передавання інформації та здійснення платежів (SWIFT) коди CRESCHZZ80A та CRESCHZZ69A присвоєні банківській установі CREDIT SUISSE (SCHWEIZ) AG. Відмінність між цими двома кодами полягає у трьох останніх знаках. Згідно структури коду, ці три останні знаки позначають філії банків, і не є обов`язковими (опція) для однозначної ідентифікації банківської установи, тому що для цього достатньо перших чотирьох знаків. Отже, для здійснення міжнародного грошового платежу в системі SWIFT, код банку бенефіціара є не достатнім. Визначальним є номер рахунку отримувача, відкритого в конкретному банку. Цей номер є унікальним і незмінним. З огляду на це, міжнародний номер банківського рахунку IBAN, відкритого в банку CREDIT SUISSE (SCHWEIZ) AG на ім`я компанії INTERCOMMODITIES SA для зарахування платежів в долларах США є СH053972001. Саме цей номер вказаний в контракті 13160718 від 14.11.2016, а також в інвойсі № VN-17-018 від 06.11.2017. Також саме на цей банківський рахунок було здійснено платіж від ПрАТ «Дніпроспецсталь» на користь INTERCOMMODITIES SA згідно інвойсу № VN-17-018 від 06.11.2017 за товар «Ферованадій» вартістю 300877,79 долл. США. Факт перерахування коштів на банківський рахунок СН053972001, вказаний у контракті 13160718 від 14.11.2016, підтверджено платіжним дорученням від 11.01.2018 №37, яке було надано митним органам листом від 12.01.2018 №171/1-7.

Щодо виявлених митним органом розбіжностей у наданих документах, зокрема того, що в копії інвойсу від 06.11.2017 №VN-17-018 вказано назву лоту - 369/5603-5610(245/9), а в сертифікаті якості М20158716 від 03.10.2017 та на маркуванні товару вказано - 369/5603-5610 (239/9-245/9), що не дає можливості однозначно визначити вміст ванадію в партії товару, який безпосередньо вплигає на ціну товару суд зазначає наступне.

Сертифікат якості М20158716 від 03.10.2017 виданий незалежною інспекторською компанією на матеріал «Ферованадій» виробництва «Evraz Nikom a.s.», Чехія, в кількості 20000кг для лотів: 369/5595-5602 (235/9-238/9), 369/5603-5610 (239/9-245/9), 369/5611-5618 (246/9-252/9), 369/5619-5624 (253/9-254/9).

Загальна кількість тарних мішків за сертифікатом складає 20 шт, за такими номерами:

- (235/9-238/9) - 4шт., в т.ч.: 235/9, 236/9, 237/9, 238/9;

- (239/9-245/9) - 7шт., в т.ч.: 239/9, 240/9, 241/9, 242/9, 243/9, 244/9, 245/9;

- (246/9-252/9) - 7шт., в т.ч.: 246/9, 247/9, 248/9, 249/9, 250/9, 251/9, 252/9;

- (253/9-254/9) - 2шт., в т.ч.: 253/9, 254/9.

Згідно специфікації №158 від 06.11.2017 до контракту №13160718 від 14.11.2016 ПрАТ «ДНІПРОСПЕЦСТАЛЬ» придбала у компанії «INTERCOMMODITIES SA» ферованадій у кількості 10 тонн. У відповідності до пакувального листа від 06.11.2017, наданого до митної декларації, на адресу покупця фактично були відвантажені 10 тарних мішків за номерами: 245/9, 246/9, 247/9, 248/9, 249/9, 250/9, 251/9, 252/9, 253/9, 254/9.

Саме ці номери зазначені в інвойсі від 06.11.2017 №VN-17-018, включаючи номер 245/9.

Також суд зазначає, що в інвойсі від 06.11.2017р. №VN-17-018 ціна товару 36 976,50 USD встановлена за одну метричну тонну чистого ванадію в феросплаві. Тобто, незалежно від вмісту ванадію в феросплаві, ціна залишається сталою, а загальна вартість партії товару визначається з урахуванням фактичного вмісту ванадію, підтвердженого сертифікатом якості.

Згідно з сертифікатом якості М20158716 від 03.10.2017 вміст ванадію за усіма переліченими в ньому лотами однаковий і становить 81,37%.

Таким чином, твердження відповідача про неможливість однозначно визначити вміст ванадію в партії товару є необ`єктивними і безпідставними. Натомість, сукупність наданих декларантом документів, що підтверджує числові значення заявленої митної вартості ферованадію, як під час митного оформлення, так і після випуску товару у вільний обіг дозволяла Відповідачу належним чином здійснити перевірку визначення митної вартості.

Підсумовуючи викладене, суд вважає, що відповідачем не доведено наявність обґрунтованого сумніву щодо правильності задекларованої позивачем митної вартості товару після отримання від позивача документів. Відповідач необґрунтовано витребував у позивача додаткові документи.

Отримавши від декларанта документи, які, на думку суду, підтверджують правильність задекларованої митної вартості товару за основним методом, відповідач з порушенням норм права здійснив застосування другорядних методів.

На думку суду позивачем доведено обґрунтованість визначення митної вартості товару за основним методом (за ціною договору (контракту) щодо товару, який імпортується (вартість операції) та безпідставність застосування відповідачем резервного методу.

З урахуванням приписів ч.2 ст.2 КАС України, суд оцінивши докази, які є у справі, в їх сукупності приходить до висновку, що Рішення про коригування митної вартості товарів №UA112070/2017/000093/1 від 09.11.2017 та, відповідно, Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA112070/2017/00417 від 09.11.2017, прийняті Запорізькою митницею ДФС не обґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, не розсудливо, а отже є не правомірними і підлягають скасуванню.

У ст.19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ч.1 ст.9 КАС України).

Відповідно до ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням з`ясованих обставин, досліджених матеріалів справи суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню. Доводи відповідача не приймаються судом до уваги виходячи з вище зазначеного.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.9, 77, 132, 143, 243-246 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати Рішення Запорізької митниці ДФС (69041, м.Запоріжжя, вул.Сергія Синенка, буд.12; ) про коригування митної вартості товарів за шостим методом №UA112070/2017/000093/1 від 09.11.2017 та Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA112070/2017/00417 від 09.11.2017 за ВМД № UA112070/2017/018056.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили у строк та порядок визначений ст.255 КАС України.

Рішення суду першої інстанції оскаржується у строк та порядок встановлений ст.ст.292, 295, 297 КАС України.

Рішення складено у повному обсзяі 31.10.2022

Суддя Н.В. Стрельнікова