Справа № 640/18129/21
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2022-10-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

28 жовтня 2022 року м. Київ№ 640/18129/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Скочок Т.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Консалт Солюшенс»
до треті особи Міністерства юстиції України приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Савченко Світлана Володимирівна (третя особа-1) ОСОБА_1 (третя особа-2)
провизнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Консалт Солюшенс» з позовом до Міністерства юстиції України, за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Савченко Світлани Володимирівни (на стороні позивача) та ОСОБА_1 (на стороні відповідача) про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України від 15.06.2021 №2173/5 про часткове задоволення скарги ОСОБА_1 від 17.08.2020, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 20.08.2020 за №Д-23447.

В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено про протиправність оскаржуваного наказу, з огляду на те, що ОСОБА_1 , за скаргою якої прийнято даний наказ, пропущено строк звернення до Міністерства юстиції України. Натомість, за твердженням представника позивача, у межах заявленого спору дотримано належний порядок вручення поштових відправлень на адресу скаржника та дійсного місця проживання скаржниці, а приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Савченко С.В робився пошук інформації з Державного реєстру речових права на предмет відсутності/наявності підстав для зупинення чи відмови у розгляді заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, а тому, як наголошено у позовній заяві, дотримано необхідної процедури проведення реєстрації речових прав.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), залучено до участі третіх осіб а також встановлено особам, які беруть участь у справі, строки для подання до суду відзиву, відповіді на відзив, заперечення та пояснень третіх осіб.

Іншою ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва відмовлено у задоволенні заяви представника позивача про забезпечення доказів.

Від представника відповідача через канцелярію суду надійшов відзив, в якому останній заперечував проти задоволення позовних вимог, вказавши про правомірність оскаржуваного наказу, прийнятого Міністерством юстиції України у межах наявних в останнього повноважень, виходячи з фактичних обставин та наданих доказів.

Від третьої особи-2 через канцелярію суду надійшли пояснення щодо позову, в яких остання вказана на безпідставності заявлених позовних вимог.

Від представника позивача через канцелярію суду надійшла відповідь на відзив, в якій останнім додатково наголошено на обґрунтованості заявлених позовних вимог.

Розглянувши подані особами, які беруть участь у справі, документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, відповідь на відзив та пояснення третьої особи-2, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як вбачається з наявних у матеріалах справи доказів, наказом Міністерства юстиції України від 15.06.2021 №2173/5 "Про задоволення скарги" на підставі висновку центральної колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 28.05.2021 за результатами розгляду скарги ОСОБА_1 від 17.08.2020, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 20.08.2020 №Д-23447 скаргу ОСОБА_1 від 17.08.2020 задоволено частково, скасовано рішення від 05.06.2020 №52543520, прийняте приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Савченко Світланою Володимирівною, в іншій частині скарги відмовлено.

Вважаючи даний наказ протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Вирішуючи питання належності даного спору до справи, на яку поширюється юрисдикція адміністративних судів, суд виходить з наступного.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (1950 року), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

За змістом п. 2 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України, публічно-правовий спір - спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

У силу п. 1 ч. 1 ст. 19 Кодексу адміністративного судочинства України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Так, публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу (як правило майнового) конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

За правилами ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

З огляду на наведені вище нормативні положення, не можна вважати публічно-правовим спір між органом державної влади та/або органом місцевого самоврядування (суб`єктом владних повноважень), як суб`єктом публічного права, та суб`єктом приватного права - фізичною чи юридичною особою, - в якому управлінські дії суб`єкта владних повноважень спрямовані на виникнення, зміну або припинення цивільних прав фізичної чи юридичної особи. У такому випадку це спір про право цивільне, незважаючи на те, що у спорі бере участь суб`єкт публічного права, а спірні правовідносини врегульовано нормами цивільного та адміністративного права.

При цьому, Велика Палата Верховного Суду неодноразово висловлювала правові позиції щодо правил віднесення спорів до адміністративної юрисдикції.

Так, Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 29.05.2019 у справі №826/9341/17, від 19.06.2019 у справі №802/385/18-а, від 18.09.2019 у справі №810/3711/18, від 12.02.2020 у справі №1840/3241/18 висловлено правову позицію стосовно непоширення юрисдикції адміністративних судів на спори, що виникають з подібних правовідносин, а саме: правовідносин щодо визнання протиправними та скасування наказів Міністерства юстиції України, які є похідними при вирішенні судом питань, що можуть впливати на майнові права та інтереси цих осіб.

Згідно з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 04.09.2018 у справі №823/2042/16, якщо позивач не був заявником стосовно оскаржених ним реєстраційних дій, які були вчинені за заявою іншої особи, такий спір є спором про цивільне право незалежно від того, чи здійснено державну реєстрацію прав на нерухоме майно з дотриманням державним реєстратором вимог законодавства та чи заявляються, окрім вимог про скасування оспорюваного рішення, запису в державному реєстрі прав, вимоги про визнання недійсними правочинів, на підставі яких прийнято спірне рішення, здійснено оскаржуваний запис.

Виникнення спірних правовідносин у справі, що розглядається, зумовлено незгодою позивача із наказом Міністерства юстиції України від 15.06.2021 №2173/5 "Про задоволення скарги", яким скасовано рішення від 05.06.2020 №52543520, прийняте приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Савченко Світланою Володимирівною, яким, у свою чергу, зареєстровано за ТОВ "Консалт Солюшенс" право власності на квартиру, яка раніше належала на праві власності ОСОБА_1 .

Тобто, звернення із цим позовом до суду зумовлено необхідністю захисту права власності на об`єкт неухомості та відповідно відновлення у Державному реєстрі відомостей про це майно до попереднього стану.

Отже, спірні правовідносини пов`язані із необхідністю захисту майнових прав позивача, тому цей спір не є публічно-правовим, і, з огляду на суб`єктний склад сторін, має вирішуватися судами за правилами цивільного судочинства.

Крім того, у постанові Верховного Суду від 04.05.2022 у справі №640/17110/21 вказано, що розгляд адміністративної справи окремо щодо лише наказу Міністерства юстиції, яким скасовано реєстраційні дії, може призвести до ситуації, коли реєстраційні записи у Єдиному державному реєстрі не будуть співпадати з юридичними фактами, на підставі яких вони вчинені, а, отже, й не будуть відображати реальний правовий стан. Це може поставити під сумнів офіційність та достовірність відомостей реєстру та підірвати довіру до нього та держави, яка забезпечує ведення реєстру. При цьому, може виникнути конфлікт між судовими рішеннями, що може призвести до правової невизначеності та ускладнення захисту порушених прав. Відтак, спірні правовідносини є неподільними і правова оцінка наказу Міністерства юстиції України на предмет дотримання процедури у цій справі не може превалювати над оцінкою правомірності набуття права власності на майно.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 238 Кодексу адміністративного судочинства України, суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

У разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається (ч. 2 ст. 239 Кодексу адміністративного судочинства України).

Таким чином, суд дійшов до висновку про закриття провадження у справі №640/18129/21.

Керуючись ст.ст. 238, 239, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва

У Х В А Л И В:

1. Закрити провадження у справі №640/18129/21.

2. Попередити позивача, що повторне звернення з тією самою вимогою не допускається.

3. Копію цієї ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала суду набирає законної сили у порядку, передбаченому ст. 256 КАС України, та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 295-297 КАС України.

Суддя Т.О. Скочок