Справа № 640/21380/21
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2022-10-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

28 жовтня 2022 року м. Київ№ 640/21380/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю

секретаря судового засідання Колодяжного В.Є., розглянувши у порядку письмового

провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
доДепартаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА)
про визнання протиправними дій, та зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) (в подальшому - відповідач), у якому просить суд:

- визнати протиправними дії Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) щодо надання відповіді № 05716-1131 від 25.01.2021, яка є відмовою у наданні запитуваної інформації на запит № 18/01-6 від 18.01.2021;

- зобов`язати директора Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) повторно, належним чином розглянути інформаційний запит № 18/01-6 від 18.01.2021.

Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначає, що лист-відповідь Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) № 05716-1131 від 25.01.2021 є безпідставною відмовою у наданні запитуваної інформації, тобто порушенням права позивача на доступ до публічної інформації. Зокрема позивач зазначає, що у своєму запиті він просив «надати інформацію щодо кількості рішень Київської міської ради стосовно передачі в оренду/користування/власність земельних ділянок, які були підписані Київським міським головою Кличком Віталієм Володимировичем, однак договори земельних ділянок, на підставі таких рішень, у відповідності до п. 7.8 Порядку набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві, затвердженого рішенням Київради від 20.04.2017 № 241/2463, на момент подання запиту є непідписаними. У період з 01.01.2020 по дату зазначену у цьому запиті»; однак, листом-відповіддю № 05716-1131 від 25.01.2021 Департамент відмовив у доступі до публічної інформації з огляду на те, що у задокументованому та зафіксованому вигляді у Департаменті така інформація відсутня, оскільки окремий перелік таких рішень Департаментом не створювався.

Позивач вважає відмову відповідача у наданні інформації протиправною, оскільки відповідно до п. 7.8 Порядку набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві, затвердженого рішенням Київради від 20.04.2017 № 241/2463, якщо протягом п`яти місяців з моменту набрання чинності рішенням Київської міської ради про передачу відповідної земельної ділянки в оренду зацікавленою особою не вчинено необхідних та достатніх дій, спрямованих на укладення договору оренди земельної ділянки згідно з чинним законодавством, то розмір річної орендної плати на період, аналогічний терміну прострочення укладання договору оренди землі, встановлюється у подвійному розмірі, але не більше дванадцяти відсотків від нормативної грошової оцінки земельної ділянки; крім того у такому випадку Київська міська рада має право припинити використання земельної ділянки у встановленому законодавством порядку; отже, з аналізу наведеної норми постає той факт, що у випадку прострочення укладення договору оренди землі, до бюджету міста Києва сплачується зацікавленою особою у подвійному розмірі річна орендна плата на період, аналогічний терміну прострочення укладання договору оренди землі; предметом спірного запиту є інформація, необхідна для подальшого аналізу надходжень до міського бюджету, тобто стосується бюджетних коштів міста Києва; таким чином, запитувана інформація є предметом суспільного інтересу, оскільки така інформація стосується надходжень до бюджету м. Києва, тому відмова Департаменту щодо надання інформації є протиправною.

Позивач акцентував увагу на тому, що неможливість виокремити (сформувати) певну частину інформації, що є предметом запиту за умови, що розпорядник володіє такою інформацією загалом - не є правомірною підставою у наданні запитуваної інформації.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справу було передано судді Пащенку К.С.

06.08.2021 ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва було відкрито провадження в адміністративній справі № 640/21380/21 та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні без виклику учасників справи та проведення судового засідання.

15.09.2021 до Окружного адміністративного суду м. Києва від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому останній заперечує проти задоволення позовних вимог з огляду на те, що Департамент відповідно до своїх повноважень не зобов`язаний вести статистику щодо запитуваної інформації; відповідно до ст. 1 Закону України «Про доступ до публічної інформації» публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом; відповідно до ч. 1 ст. 19 Закону України «Про доступ до публічної інформації» запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні; однак, запитувана позивачем інформація в процесі діяльності Департаментом не створена; відповідно до постанови Пленуму Вищого адміністративного суду від 29.09.2016 № 10 «Про практику застосування адміністративними судами законодавства про доступ до публічної інформації» визначальним для публічної інформації є те, що вона заздалегідь зафіксована будь-якими засобами та на будь-яких носіях та знаходилась у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації; критеріям «відображеності та задокументованості» відповідає інформація, яка міститься в кількох документах і може бути зібрана і надана без значних інтелектуальних зусиль (наприклад, без проведення додаткового змістовного аналізу); тобто, розпорядник може надати ту інформацію, яка вже існує і заздалегідь зафіксована на будь-яких носіях; вжиття заходів для того, щоб створити інформацію, якої у володінні розпорядника немає, але щодо якої подано інформаційний запит, не охоплюється поняттям доступу до публічної інформації.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

18.01.2021 ОСОБА_1 звернувся до Київської міської ради із запитом на інформацію № 18/01-6, у якому просив надати інформацію щодо кількості рішень Київської міської ради стосовно передачі в оренду/користування/власність земельних ділянок, які були підписані Київським міським головою Кличком Віталієм Володимировичем , однак договори земельних ділянок, на підставі таких рішень, у відповідності до п. 7.8 Порядку набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві, затвердженого рішенням Київради від 20.04.2017 № 241/2463, на момент подання запиту є непідписаними. У період з 01.01.2020 по дату зазначену у цьому запиті.

Департамент земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) листом № 05716-1131 від 25.01.2021 повідомив ОСОБА_1 , що запитувана інформація у задокументованому та зафіксованому вигляді у Департаменті відсутня з огляду на те, що окремий перелік таких рішень Департаментом не створювався.

Вважаючи відмову у наданні запитуваної інформації неправомірною, адвокатом Рибченко Н.М. подано позов до Окружного адміністративного суду м. Києва.

Як вбачається з матеріалів справи, позовну заяву підписано представником позивача - Рибченко Наталією Миколаївною.

Відповідно до ч. 1 ст. 57 Кодексу адміністративного судочинства України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Частиною 4 ст. 59 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Єдині для всіх адвокатів України, адвокатських об`єднань / адвокатських бюро правила виготовлення, оформлення, зберігання, обліку ордерів регламентуються Положенням про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженим рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 № 41 (далі за текстом - Положення № 41).

Пунктом 2 Положення № 41 передбачено, що ордер на надання правової допомоги - це письмовий документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законами України.

Відповідно до п. 3 Положення № 41 в Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (зразок в Додатку 1).

Відповідно до п. 4 Положення № 41 ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

За приписами п. п. 9, 10 Положення № 41 ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності).

Ордер, який видається адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням, обов`язково має містити підпис адвоката, який надає правничу (правову) допомогу на підставі цього ордера, та підпис керівника адвокатського бюро, адвокатського об`єднання і скріплений печаткою юридичної особи.

Пунктом 11 Положення № 41 встановлено, що ордер встановленої цим Положенням форми є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.

З огляду на викладене вище, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером.

Разом з тим, матеріали позовної заяви не містять ані довіреності, виписаної на ім`я Рибченко Наталії Миколаївни , ані ордеру.

Надані представником позивача до позовної заяви договір про надання правової допомоги та свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю, не є замінниками довіреності або ордеру, що підтверджують повноваження представника, як адвоката.

Таким чином, повноваження представника Рибченко Наталії Миколаївни діяти від імені ОСОБА_1 в Окружному адміністративному суді м. Києва не підтверджені належними документами, передбаченими ч. 4 ст. 59 Кодексу адміністративного судочинства України, з огляду на що позовну заяву підписано особою, яка не має права її підписувати.

Відповідно до ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: 1) позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності; 2) позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано; 3) у провадженні цього або іншого суду є справа про спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав; 4) позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності; 5) надійшла заява позивача про залишення позову без розгляду; 6) особа, яка має адміністративну процесуальну дієздатність і за захистом прав, свобод чи інтересів якої у випадках, встановлених законом, звернувся орган або інша особа, заперечує проти позову і від неї надійшла відповідна заява; 7) провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом; 8) з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу; 9) позивач у визначений судом строк без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору; 10) після відкриття провадження судом встановлено, що позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 57, 59, 240, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції в порядку та строки, передбачені ст.ст. 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя К.С. Пащенко