Справа № 280/6191/22
Суддя: Кисіль Роман Валерійович
Дата ухвалення: 2022-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

31 жовтня 2022 року Справа № 280/6191/22 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Кисіль Р.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), в особі представника адвоката Качан Олени Сергіївни ( АДРЕСА_2 ), до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

27.10.2022 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява, надіслана засобами поштового зв`язку 24.10.2022, ОСОБА_1 (далі - позивач), в особі представника адвоката Качан Олени Сергіївни, до Департаменту патрульної поліції (далі відповідач), в якій позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не нарахування та невиплати позивачу додаткової доплати до грошового забезпечення за період з 01.12.2020 по 01.10.2022 у відповідності до положень постанови Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 №375;

- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити позивачу додаткові доплати до грошового забезпечення за період з 01.12.2020 по 01.10.2022.

Крім того, просить стягнути з відповідача на користь позивача витрати на правничу допомогу у сумі 5000,00 грн.

Також позивачем подане клопотання про витребування у відповідача довідку про розмір грошового забезпечення позивача за період проходження служби з 01.01.2020 по 01.10.2022 з відображенням всіх надбавок, премій та інших складових.

Відповідно до ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви, зокрема, з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.160, 161, 172 КАС України.

Позов не відповідає вимогам п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в частині викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Зокрема, в обґрунтування позовних вимог зазначено:

«…, належним способом відновлення порушеного права позивача є зобов`язання відповідача здійснити у відповідності до положень постанови Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 №375 нарахування та виплату інспектору патрульної служби ОСОБА_2 додаткової доплати до грошового забезпечення за період з 01.12.2020 по 01.10.2022».

З позову та доданих до нього матеріалів не вбачається права позивача чи його представника звертатися до суду із даним позовом в інтересах ОСОБА_2 , крім того позов не містить позовних вимог щодо цієї особи.

Крім того, в позові зазначено:

«Проте, всупереч положень постанови Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №766 матеріальну допомогу для оздоровлення та матеріальну допомогу для вирішення соціально-побутових питань за 2021 рік ОСОБА_1 не було нараховано та виплачено».

З позову та доданих до нього матеріалів не вбачається заявлення позивачем позовних вимог щодо нарахування та виплати матеріальної допомоги для оздоровлення та матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань за 2021 рік.

Будь-якого іншого обґрунтування заявлених позовних вимог, окрім зазначення про те, що позивач з 16.04.2016 проходить службу в Національній поліції та цитування норм законодавства, позов не містить.

Також, ч. 1 ст. 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.2 ст.122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд звертає увагу на те, що строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З зазначення позивачем про проходження ним служби в Національній поліції та змісту заявлених позовних вимог, вбачається, що спірні правовідносини виникли у зв`язку з проходженням позивачем публічної служби.

Стаття 233 Кодексу законів про працю України врегульовує питання строків звернення до суду за вирішенням трудових спорів.

Так, відповідно до частин 1 та 2 даної норми (в редакції станом на дату подання позовної заяви до суду) працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Приписами ч. 5 ст. 122 КАС України встановлено спеціальний строк звернення до суду у відносинах публічної служби, якою передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Таким чином, відповідно до чинного нормативно-правового регулювання на момент звернення до суду з даним позовом, у спорах, пов`язаних з прийняттям на публічну службу, її проходженням, звільненням з публічної служби, у тому числі щодо спорів про належні до виплати суми заробітної плати (грошового забезпечення) та інші виплати, пов`язані з проходженням публічної служби, встановлюється місячний строк.

При цьому, необхідно звернути увагу та те, що правові висновки Верховного Суду про те, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком (наприклад, щодо спорів у подібних правовідносинах, постанови від 29 вересня 2021 року (справа №160/8332/20), від 24 вересня 2020 року (справа №806/2883/17), від 13 січня 2020 року (справа №814/1007/16), від 11 липня 2019 року (справа №814/2789/16), від 1 грудня 2019 року (справа №823/726/16), не можуть бути застосовані у спірних правовідносинах, оскільки з 19.07.2022 набули чинності зміни до статті 233 Кодексу законів про працю України, які відповідних положень не містять.

Враховуючи, що позивачем заявляються вимоги щодо нарахування та виплати частини грошового забезпечення за період з 01.12.2020 по 01.10.2020, про невиплату яких він повинен був знати з дати отримання грошового забезпечення за відповідний період, а за вирішенням трудового спору у відносинах публічної служби він звернувся 24.10.2022 (засобами поштового зв`язку), то строк звернення до адміністративного суду щодо позовних вимог, які охоплюють період з 01.12.2020 по 23.09.2022, визначений ч. 5 ст. 122 КАС України, позивачем пропущений.

Відповідно ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

До позову не додано заяву про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, позивач має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши поважні причини його пропуску та надавши відповідні підтверджуючі документи.

Відповідно до частини 1, частини 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позов підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 171, 241, 243, 248 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), в особі представника адвоката Качан Олени Сергіївни ( АДРЕСА_2 ), до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом подання до суду:

у кількості примірників, відповідно до кількості учасників справи, оформлену із додержанням вимог ст. ст. 160, 161 КАС України, позовну заяву, в якій (крім іншого) навести обґрунтування заявлених позовних вимог;

заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовну заяву буде повернуто у відповідності до пункту 1 частини 4статті 169 КАС України.

Копію ухвали надіслати представнику позивача.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Р.В. Кисіль