Справа № 120/1399/22-а
Суддя: Дмитришена Руслана Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-10-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

27 жовтня 2022 р. Справа № 120/1399/22-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дмитришеної Р.М., розглянувши письмово в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "АВІМЕК" до: Хмельницької митниці про: визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "АВІМЕК" до Хмельницької митниці про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує, що ним був придбаний легковий автомобіль за зовнішньоекономічним договором № DE-21/4 від 03.11.2021 року.

З метою митного оформлення в режимі імпорт вказаного транспортного засобу, 17 листопада 2021 року було подано електронну митну декларацію (далі ЕМД), яку прийнято в роботу відділом митного оформлення «Хмельницький» Хмельницької митниці та присвоєно номер UA400040/2021/017604.

Зазначений транспортний засіб, відповідно до укладеного договору та рахунку- фактури заявлено за основним методом визначення митної вартості за вартістю 131 200 євро (графа 43 ЕМД).

Для підтвердження заявленої митної вартості митному органу, разом з ЕМД надано наступні документи (графа 44 ЕМД): рахунок-фактуру (інвойс); Свідоцтво про реєстрацію ТЗ; платіжний документ, що підтверджує вартість перевезення товару; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № DE-21/4 від 03.11.2021 року; платіжне доручення, що підтверджує сплату митних та інших платежів №95 від 12.11.2021; копію митної декларації країни відправлення.

Проте, в ході митного оформлення від митного органу засобами електронного зв`язку надійшло повідомлення, що документи, подані згідно з ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Запропоновано подати ряд додаткових документів на товар.

За результатом розгляду поданої електронної митної декларації відповідачем було прийнято рішення щодо відмови в митному оформленні, шляхом прийняття картки відмови від 18.11.2021 №UA400040/2021/000394, а заявлену митну вартість скориговано шляхом винесення Рішення про визначення митної вартості від 17.11.2021 №UA400000/2021/000025/1, згідно якого митну вартість товару визначено за другорядним методом визначення митної вартості, а саме: резервний метод та визначено вартість в розмірі 190 609,50 євро.

Позивач вважає протиправним рішення про визначення митної вартості від 17.11.2021 №UA400000/2021/000025/2 з підстав того, що воно не відповідає вимогам чинного законодавства. Зокрема, під час визначення митної вартості товарів учасник митних відносин може застосовувати тільки один із різновидів методів основний метод або ж конкретний другорядний. При цьому, застосування методу визначення вартості товарів повинно бути обґрунтованим.

Також на переконання позивача, зміст статті 53 Митного кодексу України дає підстави для висновку, що законом визначений вичерпний перелік документів, який подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Крім того, за аргументами позивача, зміст норм ст. ст. 53, 318 МК дає підстави для висновку, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів, що кореспондується з висновками Верховного Суду, які зазначені в постанові від 01.04.2021 по справі №260/695/19.

При цьому, позивач в позові звертає увагу, що витребовувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України.

Щодо підстав для коригування митної вартості товару, то за доводами позивача, відповідачем не зазначено в чому полягає розбіжність між відправником та власником ТЗ, а також яким чином це вплинуло на задекларовану вартість автомобіля. За доводами позивача твердження відповідача, що вартість товару нижча вартості ідентичних моделей, не заслуговує на увагу, оскільки на вартість ТЗ, крім технічних характеристик та року виготовлення, суттєво впливає комплектація автомобіля та наявні його дефекти.

Також, на думку позивача, відповідачем не обґрунтовано неможливість застосування позивачем основного методу визначення митної вартості товару, за умови того, що останнім подано належні та допустимі докази на підтвердження ціни договору автомобіля, які не містять розбіжностей щодо його вартості та вказують на дані, які піддаються обчисленню.

Відтак, позивач вважає твердження відповідача безпідставними, тому звернувся до суду з вимогами про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості від 18.11.2021 за №UA400000/2021/000025/2 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 18.11.2021 за №UA400040/2021/000394, яка прийнята за наслідками рішення про коригування митної вартості.

Ухвалою від 07.02.2022 відкрито провадження у справі за вказаним позовом та вирішено здійснювати її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні). Установлено строк для подання заяв по суті.

09.03.2022 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач просить відмовити у задоволенні позову. Зазначено, що 17.11.2021 року на митний пост «Хмельницький» Хмельницької митниці було подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ №UA400040/2021/017604 (далі - МД) на товар Позивача: «Автомобіль легковий призначений для перевезення людей по дорогам загального призначення, що був у використанні марка: McLaren; модель: 675LT Spider; номер кузова: НОМЕР_1 - 1шт; тип: кабріолет; колір: сірий; календарний рік виготовлення: 2016; модельний рік виготовлення: 2016; дата першої реєстрації: 23.06.2016; роб. об`єм циліндрів двигуна: 3799см3; потужність двигуна: 496 кВт; кількість місць для сидіння: 2; номер двигуна: нема даних; тип двигуна: бензиновий; колісна формула 4x2; країна виробництва: Велика Британія(СВ) - торгова марка: McLaren; виробник: McLaren Automotive Limited; Автомобіль не містить в своєму складі передавачі або передавачі та приймачі» (далі - товар), загальною фактурною вартістю 131200 євро, що надійшов на адресу Позивача на умовах поставки EXW.

Митну вартість було заявлено декларантом за першим (основним) методом визначення митної вартості.

За вищезазначеною митною декларацією посадовою особою Митниці, яка здійснювала митне оформлення вказаної МД, виконуючи митну процедуру «контроль із застосуванням системи управління ризиками», було з`ясовано що автоматизованою системою аналізу та управління ризиками (далі - АСАУР) згенеровано ризики, в тому числі за напрямком контролю правильності визначення вартості (витяг з автоматизованої системи митного оформлення (далі - АСМО) «Інспектор» «Форми контролю» по МД додається)

Відповідач звертає увагу, що ці ризики встановлені АСАУР та є обов`язковими до виконання посадовою особою Митниці, про що свідчить інформація у відповідних комірках таблиці.

Щодо необхідності виконання посадовою особою митниці як органу державної влади, встановлених АСАУР форм митного контролю, відповідач повідомляє, що на виконання Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур (у зміненій редакції), до якої Україна приєдналася 15 лютого 2011 року, в МКУ запроваджено інститут управління ризиками.

За результатами роботи з аналізу, виявлення та оцінки ризиків посадова особа здійснює заходи, передбачені статтею 54 МК. Посадова особа митного органу здійснює перевірку відповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товарів умовам, наведеним у главі 9 МК.

На виконання згенерованих АСАУР форм митного контролю під час перевірки правильності визначення митної вартості транспортного засобу було встановлено, що документи подані до митного оформлення містять розбіжності.

Згідно реєстраційних документів власником даного автомобіля була компанія P1 MANAGEMENT GMBH, Benrazen Strasse 12, 40213 Dusseldorf, тоді як згідно рахунку-фактури ТОВ «Авімек» придбало даний автомобіль марки McLaren, модель: 675LT Spider в компанії AutoSL GMBH, Hessenstrasse 1, 41460 Neuss, Deutschland.

Відповідач вказує, що дана розбіжність впливає на правильність визначення митної вартості товару в частині включення усіх складових митної вартості, визначених частиною 10 статті 58 МК, а саме комісійні та брокерська винагорода, інформація щодо яких відсутня в документах, поданих до митного оформлення.

Згідно п.3.2 поданого контракту №DE-21/4 від 03.11.2021 та графи 20 митної декларації, поданих до митного оформлення поставка товару здійснювалась на умовах поставки EXW Neuss (Німеччина).

Термін EXW ("франко-завод"), згідно правил Інкотермс 2010, означає, що продавець вважається таким, що виконав свої зобов`язання щодо поставки, в момент, коли він надав товар у розпорядження покупця на площах свого підприємства чи в іншому названому місці (наприклад, на заводі, фабриці, складі і т. ін.), без здійснення митного очищення товару для експорту та завантаження його на будь-який приймаючий транспортний засіб.

Для підтвердження розміру вказаних витрат декларант одночасно з поданням митної декларації подав довідку від 16.11.2021 №57/21, видану ТОВ «УТП КОМПАНІЯ».

Відповідач зазначає, що вказана довідка адресована безпосередньо митному органу, а саме митному посту «Хмельницький». Однак ТОВ «УТП КОМПАНІЯ» не надавало/не направляло вказану довідку митному органу для ознайомлення. В зв`язку з чим невідомо яким чином декларант отримав вказану довідку, а відтак, на переконання відповідача, достовірність інформації, що вона містить, невідома.

Доставку задекларованого автомобіля Позивач не здійснював самостійно, а за допомогою перевізника - ТОВ «УТП КОМПАНІЯ» згідно документу контролю доставлення товарів №UA400040/2021/17536 від 16.11.2021, в зв`язку з чим для підтвердження витрат на транспортування Позивачу необхідно було надати не довідку від перевізника, а транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, наприклад, договір з ТОВ «УТП КОМПАНІЯ» про надання транспортно-експедиційних послуг або ж на перевезення вантажу залежно від домовленостей суб`єктів господарської діяльності Позивача та ТОВ «УТП КОМПАНІЯ», що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; рахунок-фактуру та/або акт виконаних робіт (наданих послуг) від ТОВ «УТП КОМПАНІЯ», банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури.

Жодного із вказаних документів не було надано ні під час митного оформлення задекларованого автомобіля, ні після завершення митного оформлення в порядку, визначеному статтею 55 МКУ.

Таким чином, належних документальних підтверджень розміру заявлених витрат на транспортування декларантом не було надано митному органу, тому застосування до імпортованого Позивачем транспортного засобу основного методу визначення їх митної вартості неможливо, на чому звертає увагу Верховний Суд у постановах від 04 серпня 2021 року у справі №520/3421/19 (адміністративне провадження № К/9901/3066/20) та від 04 серпня 2021 року у справі №520/4787/19 (адміністративне провадження № К/9901/3066/20).

Відповідач звертає увагу на невідповідність ціни ТЗ, вказаного у рахунку та в експортній декларації. Так, згідно експортної декларації MRN21DE64E4 від 15.11.2021 в графі « 46» вказана вартість 131,300 євро, у рахунку від 04.11.2021 № 2812021-1 ціна автомобіля становить 131 200 євро, а в довідці ТОВ «УТП КОМПАНІЯ» №57/21 від 16.11.2021 витрати на транспортування становлять 300 євро.

Таким чином, ціна товару відрізняється, а різниця у розмірі 100 євро не відповідає жодній складовій митної вартості, задекларованій Позивачем у митній декларації від 17.11.2021 № UA400040/2021/017604, в тому числі не відповідає заявленим витратам на транспортування товару.

У своїх доводах відповідач покликається на висновки Верховного Суду за подібних правовідносин у постанові від 10.06.2020 у справі №1.380.2019.004752, де вказано, що різний рівень вартості товару в комерційному документі (наприклад, рахунку) та експортній декларації країни відправлення є однією із підстав обґрунтованого сумніву митниці у правильності визначення митної вартості.

Також, відповідно до поданої декларантом декларації разом з митною декларацією від 17.11.2021 № UA400040/2021/017604 на оцінюваний автомобіль до складових митної вартості була включена лише ціна товару (основа розрахунку) та витрати на транспортування (складові митної вартості), тобто без витрат на навантаження та страхування.

Враховуючи умови поставки товару, а саме доставка ТЗ до митного кордону України на іншому транспортному засобі, а не самоходом, подання страхових документів, а також документів, що містять відомості про вартість страхування є обов`язковими відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 53 МК.

Також витрати на страхування та навантаження були заявлені в довідці ТОВ «УТП КОМПАНІЯ», що разом з витратами на транспортування авто становлять 300 євро.

Відтак, подані документи не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, передбачених частиною 10 ст. 58 МК, а саме вартості страхування.

Також відповідач звертає увагу, що банківський платіжний документ (платіжне доручення в іноземній валюті №59 від 04.11.2021) не містить жодних підписів та печаток, що ставить під сумнів його достовірність.

Стосовно визначеної ціни товару, то відповідач вказує, що під час перевірки задекларованого рівня ціни вищезазначеного автомобіля встановлено, що найменша ціна нетто, за якою аналогічний транспортний засіб з врахуванням року виготовлення та характеристик, пропонується до продажу, складає 234950 євро брутто (190309,5 нетто).

Також відповідач звертає увагу на додатковий аркуш до Акту про проведення митного огляду товарів від 17.11.2021 № UA400040/2021/017604, у якому вказана комплектація транспортного засобу та зазначено, що в салоні транспортного засобу та ззовні в наявності карбонове оздоблення, сидіння спортивного типу.

Тобто, технічний стан задекларованого автомобіля не дає підстав для зменшення його ринкової вартості, що підтверджується і висновком експерта за результатами проведення транспортно-товарознавчого дослідження від 12.11.2021 №7960/21-21.

Крім того, Хмельницька митниця заперечує щодо заявленого у позовній заяві розміру витрат 15000 грн. на правничу допомогу, вважає їх неспівмірними з фактичними обставинами справи.

Враховуючи, що інших заяв і документів не надходило, а визначений строк для їх подання закінчився, клопотань щодо продовження процесуального строку не надходило, відтак суд розглядає справу в письмовому провадженні за наявними в ній доказами.

Суд, дослідивши подані сторонами документи, з`ясувавши фактичні обставини справи, встановив наступне.

03.11.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю «АВІМЕК» (далі покупець) та AutoSL GmbH (далі продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт № DE-21/4.

За умовами контракту продавець зобов`язується поставити та передати у власність покупцеві бувший у вжитку транспортний засіб (далі товар) марка: McLaren; модель: 675LT Spider; VIN: SBM11SAB3GW675529 - 1шт; рік виготовлення: 2016; об`єм циліндрів двигуна: 3799см3; вид палива бензин. Загальна вартість контракту 131 200,00євро.

Поставка товару здійснюється на умовах поставки EXW Neuss (Інкотермс 2010).

Даний ТЗ було ввезено на митну територію України в листопаді 2021, що не заперечується відповідачем.

З метою митного оформлення в режимі імпорт вказаного транспортного засобу, 17 листопада 2021 року було подано електронну митну декларацію (далі ЕМД), яку прийнято в роботу відділом митного оформлення «Хмельницький» Хмельницької митниці та присвоєно номер UA400040/2021/017604.

Відповідно до ЕМД вартість ТЗ заявлено за основним методом визначення митної вартості за ціною 131 200 євро відповідно до контракту № DE-21/4 від 03.11.2021 (графа 42 ЕМД) (а.с. 19 т. 1).

Для підтвердження заявленої митної вартості митному органу, разом з ЕМД надано наступні документи (графа 44 ЕМД): рахунок-фактуру (інвойс) 2812021-1 від 04.11.2021; Свідоцтво про реєстрацію ТЗ; платіжний документ, що підтверджує вартість товару №59 від 04.11.2021; документ, що підтверджує вартість перевезення товару №57/21 від 16.11.2021 на суму 300 євро; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № DE-21/4 від 03.11.2021 року; платіжне доручення, що підтверджує сплату митних та інших платежів №95 від 12.11.2021; копію митної декларації країни відправлення.

В зв`язку зі спрацюванням ризиків, згенерованих автоматизованою системою аналізу управління ризиками (надалі за текстом - АСМО), на етапі перевірки митної декларації відповідач повідомив позивача про виникнення необхідності надання додаткових документів з метою підтвердження митної вартості товару, оскільки відповідачем було встановлено, що документи, які подані декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товару, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Зазначені обставини не дали можливості відповідачу перевірити декларування всіх складових митної вартості у повному обсязі.

Для підтвердження заявленої митної вартості товару декларанту запропоновано надати протягом 10 календарних днів документи відповідно до статті 53 Кодексу, а саме: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. 7) копію експертної декларації країни відправлення.

На вимогу митного органу щодо надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару декларант 17.11.2021 надіслав електронне повідомлення, в якому зазначив, що не має змоги надати запитувану інформацію.

18.11.2021 митницею прийнято рішення про коригування митної вартості №400000/2021/000025/2. За змістом даного рішення щодо обставин його прийняття зазначено про неподання до митного оформлення документів, які підтверджують складові митної вартості у відповідності до вимог ч. 2, 8, 9 ст. 52 МКУ та ч. 2, 3, 4 ст. 53 МКУ. Документи, подані згідно ч.2 ст. 53 МКУ містять розбіжності в частині відправника та власника даного ТЗ та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а саме витрат на завантаження. Також є підстави вважати, що інвойс, який подавався до митного оформлення не містить достовірної інформації щодо «дійсної вартості» даного автомобіля відповідно до статті УІІ ГАТТ.

Крім того, у рішенні вказано, що Метод 1 не застосовано в зв`язку з неподанням всіх додаткових документів, які б підтверджували заявлену декларантом вартість, а подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та «дійсної ціни» даного ТЗ.

Метод 2 не застосовано через відсутність інформації декларанта та митного органу щодо оформлення ідентичних товарів.

Метод 3 не застосовано через відсутність інформації декларанта та митного органу щодо оформлення подібних товарів.

Метод 4 та 5 не застосовано в зв`язку з відсутністю основи для віднімання та додавання вартості. Застосовано метод 6 - резервний. Джерело інформації визначено на підставі ст. 7 ГААТ згідно якої оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна бути основана на дійсній вартості ввезеного товару, який обкладається податками чи аналогічного товару.

Найменша ціна нетто, за якою аналогічний транспортний засіб з врахуванням року виготовлення та характеристик, пропонується до продажу, складає 190309,5 нетто.

При цьому, умовами поставки EXW передбачено додавання до ціни товару серед інших, витрати на транспортування, які на дане авто складають 300 євро. Таким чином, митна вартість даного авто складає 190 609,5 євро.

Позивач оскаржує рішення про коригування митної вартості з підстав його протиправності, тому просить його скасувати, а також просить скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, яка прийнята за наслідками цього рішення.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам та встановленим обставинам справи, суд керується такими мотивами.

Частиною другою статті 19 Конституції Україні передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Відповідно до ст. 1 МК, законодавство України з питань митної справи складається Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Якщо міжнародним договором України, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені цим Кодексом та іншими законами України, застосовуються правила міжнародного договору України.

Відповідно до статті 246 Митного кодексу України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Для виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів і транспортних засобів комерційного призначення застосовується автоматизована система митного оформлення, яка згідно з цим Кодексом в автоматичному режимі з урахуванням результатів аналізу ризиків та залежно від типу митної декларації, митного режиму, особливостей, засобів і способів переміщення товарів через митний кордон України визначає перелік таких митних формальностей та необхідність участі у їх виконанні посадової особи митного органу (далі - АСМО «Інспектор»).

Міжнародні правила митної оцінки товарів визначені в багатосторонній угоді про застосування статті VІІ Генеральної угоди про тарифи й торгівлю (ГАТТ), до якої приєдналася Україна.

За змістом ст. VІІ ГААТ, оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості.

Під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції.

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII МК та главою 8 розділу ІІІ МК (ч. 1 ст. 53).

Процедура контролю за правильністю визначення митної вартості товарів здійснюється відповідно до Угоди про застосування статті VІІ ГААТ, розділу ІІІ МК, Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 №689 (далі Методичні Рекомендації №689).

Згідно з ч. 1-3 ст. 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно з ст. 49 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч.1 ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (ч.2 ст. 53 МК України).

Так, для підтвердження заявленої митної вартості митному органу, разом з ЕМД позивачем надано наступні документи (графа 44 ЕМД): рахунок-фактуру (інвойс); Свідоцтво про реєстрацію ТЗ; платіжний документ, що підтверджує вартість перевезення товару; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № DE-21/4 від 03.11.2021 року; платіжне доручення, що підтверджує сплату митних та інших платежів №95 від 12.11.2021; копію митної декларації країни відправлення.

Визначення митної вартості ТЗ заявлено за основним методом за ціною договору за вартістю 131 200 євро (графа 42 ЕМД).

За вищезазначеною митною декларацією посадовою особою Митниці, яка здійснювала митне оформлення вказаної МД, виконуючи митну процедуру «контроль із застосуванням системи управління ризиками», було з`ясовано що автоматизованою системою аналізу та управління ризиками (далі - АС АУР) згенеровано ризики, в тому числі за напрямком контролю правильності визначення вартості, а саме:

101-1 «Витребування оригіналів документів, зазначених у митній декларації, або засвідчених в установленому порядку їх копій, якщо законодавством не передбачено подання оригіналів»;

103-1 «Перевірка поданих товаросупровідних та товаротранспортних документів ( в тому числі наданих на вимогу митного органу) та/або відомостей про них на предмет розбіжностей у відомостях, що зазначені у цих документах, митній декларації чи документах, що її заміщують, їх електронних копіях, розміщених в ЄАІС Дермитслужби»;

105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів»;

106-2 «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів»;

107-3 «Контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД»;

210-1 «Проведення митного огляду транспортного засобу»;

911-І «Забезпечення ідентифікації товарів та/або транспортних засобів шляхом здійснення цифрової фотозйомки».

Зазначені вище доводи митного органу підтверджуються витягом з автоматизованої системи митного оформлення, який долучено до матеріалів справи (а. с. 70 т. 1).

Порядок перевірки документів та відомостей, які подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України регулюються положненнями до ст. 337 МК.

Відповідно до ч. 4 цієї статті контроль із застосуванням системи управління ризиками - це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання вимог законодавства України з питань митної справи.

Відповідно матеріалів справи, на виконання згенерованих АСАУР форм митного контролю під час перевірки правильності визначення митної вартості транспортного засобу було встановлено, що документи подані до митного оформлення містять розбіжності.

Зокрема, згідно реєстраційних документів власником даного автомобіля була компанія P1 MANAGEMENT GMBH, Benrazen Strasse 12, 40213 Dusseldorf, тоді як згідно рахунку-фактури ТОВ Авімек придбало даний автомобіль марки McLaren, модель: 675LT Spider в компанії AutoSL GMBH, Hessenstrasse 1, 41460 Neuss, Deutschland.

Згідно з п. 3.2 поданого контракту №DE-21/4 від 03.11.2021 та графи 20 митної декларації, поданих до митного оформлення, поставка товару здійснювалась на умовах поставки EXW Neuss (Німеччина).

Термін EXW ("франко-завод"), згідно правил Інкотермс 2010, означає, що продавець вважається таким, що виконав свої зобов`язання щодо поставки, в момент, коли він надав товар у розпорядження покупця на площах свого підприємства чи в іншому названому місці (наприклад, на заводі, фабриці, складі і т. ін.), без здійснення митного очищення товару для експорту та завантаження його на будь-який приймаючий транспортний засіб.

Для підтвердження розміру вказаних витрат декларант одночасно з поданням митної декларації подав довідку від 16.11.2021 №57/21, видану ТОВ «УТП КОМПАНІЯ», яка адресована МП "Хмельницький".

За приписами частини першої та другої ст. 53 МК України слідує, що МК України передбачено вичерпний перелік документів, який подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення. Вищенаведений перелік документів є обов`язковим для надання при митному оформленні товару.

Вказана позиція суду щодо обов`язковості надання нормативно визначеного пакету документів узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 15.08.2019 року у справі № 826/19400/15 (адміністративне провадження №К/9901/4716/18), постанові від 04.08.2021 по справі №520/4787/19.

Відтак, оскільки доставку задекларованого автомобіля Позивач не здійснював самостійно, а за допомогою перевізника - ТОВ «УТП КОМПАНІЯ» згідно документу контролю доставлення товарів №UA400040/2021/17536 від 16.11.2021, то належними документами транспортування автомобіля є транспортні (перевізні) документи, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; рахунок-фактуру та/або акт виконаних робіт (наданих послуг) від ТОВ «УТП КОМПАНІЯ», банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури.

Щодо обґрунтованого сумніву митниці у правильності визначення митної вартості, то останній вказує на невідповідність ціни ТЗ, зазначеного в рахунку та в експортній декларації, витрат на транспортування, навантаження та страхування, як складової митної вартості.

Так, згідно з контрактом від 03.11.1021 та рахунку від 04.11.2021 № 2812021-1 ціна автомобіля становить 131 200 євро (а.с. 21-25 т.1), згідно з експортною декларацією MRN21DE64E4 від 15.11.2021 в графі « 46» вказана вартість 131, 300 євро (а.с. 27 т.1). У довідці ТОВ «УТП КОМПАНІЯ» №57/21 від 16.11.2021 витрати на транспортування становлять 300 євро. (а.с. 13 т.2), а банківський документ про оплату послуг декларантом не надано.

Крім того, враховуючи умови поставки товару, а саме доставка ТЗ до митного кордону України на іншому транспортному засобі, а не самоходом, подання страхових документів, а також документів, що містять відомості про вартість страхування є обов`язковими відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 53 МК.

Так, відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 53 МК, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є, зокрема, якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Матеріалами справи підтверджується, що подані документи не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, передбачених частиною 10 ст. 58 МК, а саме вартості страхування.

Також суд бере до уваги, що позивач самостійно в позові вказує, що ним подано для підтвердження заявленої митної вартості митному органу документ, що підтверджує вартість перевезення товару №57/21 від 16.11.2021 на суму 300 євро. Проте, про страховий документ, реквізити якого не вказано ні в позові, ні в документах, є прямою вимогою п. 8 ч. 2 ст. 53 МК.

Таким чином, суд погоджується із доводами відповідача, що ціна товару відрізняється, а різниця у розмірі 100 євро не відповідає жодній складовій митної вартості, задекларованій Позивачем у митній декларації від 17.11.2021 № UA400040/2021/017604, в тому числі не відповідає заявленим витратам на транспортування товару.

Відтак, різний рівень вартості товару в комерційному документі та декларації є однією із підстав обґрунтованого сумніву митниці у правильності визначення митної вартості товару, що спростовує доводи позивача стосовно того, що у відповідача були відсутні підстави для наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

Згідно з положеннями статті 57 МК України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Згідно з пунктом 5 частини десятої статті 58 МК України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Відповідно до матеріалів справи 18.11.2021 митницею прийнято рішення про коригування митної вартості №400000/2021/000025/2. За змістом даного рішення щодо обставин його прийняття зазначено про неподання до митного оформлення документів, які підтверджують складові митної вартості у відповідності до вимог ч. 2, 8, 9 ст. 52 МКУ та ч. 2, 3, 4 ст. 53 МКУ. Документи, подані згідно ч.2 ст. 53 МКУ містять розбіжності в частині відправника та власника даного ТЗ та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а саме витрат на завантаження. Також є підстави вважати, що інвойс, який подавався до митного оформлення не містить достовірної інформації щодо «дійсної вартості» даного автомобіля відповідно до статті УІІ ГАТТ.

Крім того, у рішенні вказано, що Метод 1 не застосовано в зв`язку з неподанням всіх додаткових документів, які б підтверджували заявлену декларантом вартість, а подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та «дійсної ціни» даного ТЗ.

Метод 2 не застосовано через відсутність інформації декларанта та митного органу щодо оформлення ідентичних товарів.

Метод 3 не застосовано через відсутність інформації декларанта та митного органу щодо оформлення подібних товарів.

Метод 4 та 5 не застосовано в зв`язку з відсутністю основи для віднімання та додавання вартості. Застосовано метод 6 - резервний. Джерело інформації визначено на підставі ст. 7 ГААТ згідно якої оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна бути основана на дійсній вартості ввезеного товару, який обкладається податками чи аналогічного товару.

Найменша ціна нетто, за якою аналогічний транспортний засіб з врахуванням року виготовлення та характеристик, пропонується до продажу, складає 190309,5 нетто.

При цьому, умовами поставки EXW передбачено додавання до ціни товару серед інших, витрати на транспортування, які на дане авто складають 300 євро. Таким чином, митна вартість даного авто складає 190 609,5 євро.

Щодо доводів позивача, що на вартість ТЗ, крім технічних характеристик та року виготовлення, суттєво впливає комплектація автомобіля та наявні його дефекти, то суд звертає увагу, що відповідно до додаткового аркушу до Акту про проведення митного огляду товарів від 17.11.2021 № UA400040/2021/017604 не зазначено про його дефектність (142-186 т.1). Натомість вказана комплектація транспортного засобу та зазначено, що в салоні транспортного засобу та ззовні в наявності карбонове оздоблення, сидіння спортивного типу. Тобто, технічний стан задекларованого автомобіля не дає підстав для зменшення його ринкової вартості, що підтверджується і висновком експерта за результатами проведення транспортно-товарознавчого дослідження №7960/21-21.

Відповідно до статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно з нормами частин першої, другої статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За наведених вище встановлених обставин та досліджених доказів, оцінивши наведені мотиви позову та заперечення, суд приходить до висновку, що підстави для скасування рішення про коригування митної вартості та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення відсутні, а відтак в задоволенні позову слід відмовити.

Враховуючи, що в задоволенні позову відмовлено, підстави для присудження судового збору та витрат на професійну правничу допомогу відсутні.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволені позову Товариства з обмеженою відповідальністю "АВІМЕК" - відмовити.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "АВІМЕК" (, вул. Максимовича, 4, оф. 515, м. Вінниця, 21036);

Відповідач: Хмельницька митниця (, вул. Пілотська, 2, м. Хмельницький, 29010)

Суддя Дмитришена Руслана Миколаївна