Справа № 280/518/20
Суддя: Семененко Я.В.
Дата ухвалення: 2022-10-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
28 жовтня 2022 року м. Дніпросправа № 280/518/20
Суддя-доповідач Третього апеляційного адміністративного суду Семененко Я.В. перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг
на ухвалу Запорізького окружного адміністративного суду від 04 липня 2022 року по справі №280/518/20 за позовом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мелітопольські теплові мережі" про стягнення штрафу та пені,-
ВСТАНОВИВ:
Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 04 липня 2022 року у задоволенні заяви Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про поновлення пропущеного строку для пред`явлення виконавчого листа до виконання у справі №280/518/20 відмовлено.
Не погодившись з вищезазначеною ухвалою суду, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг подала апеляційну скаргу.
Ознайомившись з апеляційною скаргою, перевіривши матеріали справи, вважаю, що вказана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.
Пунктом 1 ч.5 ст.296 КАС України передбачено, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Всупереч вимогам наведеної норми, скаржником до апеляційної скарги документ про сплату судового збору не долучено.
Частиною 2 статті 132 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Таким законом є Закон України Про судовий збір від 8 липня 2011 року № 3674-VI.
Згідно з пп.5 п.3 ч.2 ст.4 Закону України Про судовий збір ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання апеляційної скарги на ухвалу суду заявник сплачує 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2022 рік становить 2481 грн.
Таким чином, розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання цієї апеляційної скарги становить 2481,00 грн.
Крім того, апеляційна скарга подана з пропуском строку на апеляційне оскарження.
Так, відповідно до частини першої статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну
та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
За змістом пункту 2 частини другої статті 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
З матеріалів справи вбачається, що 04.07.2022 Запорізьким окружним адміністративним судом постановлено ухвалу, що оскаржується. Повний її текст складено 04.07.2022. Копія даної ухвали була надіслана НКРЕКП Запорізьким окружним адміністративним судом в електронному вигляді через підсистему Електронний суд та доставлена до електронного кабінету останньої 06.07.2022, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, складеною відповідальним працівником суду (а.с.85). Апеляційна скарга подана скаржником поштою 23.08.2022, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження, що встановлений статтею 295 КАС України.
В апеляційній скарзі скаржник порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції. Основною підставою для поновлення пропущеного строку НКРЕКП зазначає введення воєнного стану в Україні та пов`язані із ним зміни в роботі працівників Комісії, а саме: вступ деяких працівників до лав територіальної оборони; евакуація частини працівників; запровадження дистанційної форми роботи для працівників; покликається на наказ НКРЕКП від 01.03.2022 №21-а, за яким на період дії воєнного стану в Україні виконувати посадові обов`язки у щоденному режимі роботи з понеділка по п`ятницю на робочому місці в адміністративній будівлі НКРЕКП наказано виключному колу осіб, серед яких представники Юридичного департаменту відсутні; відсутність у працівників доступу до робочого місця, до матеріалів судових справ, які там знаходяться, тощо.
Перевіряючи доводи НКРЕКП, наведені у апеляційній скарзі, суд виходить з того, що статтею 44 КАС передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (частина перша, пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).
Тобто, особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
Відтак, органи влади, що діють як суб`єкти владних повноважень від імені Держави та є учасниками процесу, мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не повинні допускати затримки та невиправданого зволікання при виконанні своїх процесуальних обов`язків.
Підстави ж пропуску особою строку на оскарження судового рішення можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежали від волі особи та унеможливили звернення із скаргою у встановлений процесуальною нормою строк.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що питання поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на апеляційного оскарження судового рішення у всіх абсолютно випадках, тим більш, якщо апеляційну скаргу подає суб`єкт владних повноважень.
Наведені НКРЕКП в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження обставини фактично стосуються внутрішньої організації робочого процесу в державному органі, що запроваджений на період дії воєнного стану, тобто є суб`єктивними і не можуть бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження.
НКРЕКП є державним органом, який має правовий статус суб`єкта владних повноважень, та має визначену штатним розписом чисельність працівників, і його процесуальна дієздатність не пов`язана з конкретними особами.
Запровадження дистанційної форми роботи для працівників НКРЕКП не може виправдовувати значне зволікання скаржника зі зверненням з апеляційною скаргою (через півтора місяці від дати отримання копії ухвали суду), оскільки організація трудового процесу у такий спосіб мала передбачати виконання працівниками своїх посадових обов`язків у режимі віддаленого доступу у повному обсязі.
Суд вважає, що запровадження дистанційного режиму роботи працівників державного органу в цілому не свідчить про наявність особливих і непереборних обставин, які є поважними причинами для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, оскільки обставини внутрішньої роботи в межах державного органу є суб`єктивними, адже стосуються належної організації роботи в середині органу та залежать від волі керівника та працівників, а тому не виправдовують зволікання у вчиненні процесуальних дій.
Своєю чергою, негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.
Встановлення законом граничних строків для оскарження судових рішень, зокрема для апеляційного оскарження, обумовлено необхідністю забезпечити правову визначеність у правовідносинах. Поновлення пропущеного строку на оскарження судового рішення одному з учасників справи безпосередньо впливає на правове становище іншого учасника.
Згідно з частиною першою статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Таким чином, наведені НКРЕКП підстави не можуть свідчить про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання про його поновлення слід відмовити.
Відповідно до ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.
Згідно ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
У зв`язку з викладеним, вважаю за необхідне апеляційну скаргу залишити без руху, встановивши скаржнику строк для усунення недоліків шляхом направлення на адресу апеляційного суду:
- заяви про поновлення строку апеляційного оскарження, в якій вказати інші підстави для поновлення строку з наданням відповідних доказів на обґрунтування заяви;
- документу про сплату судового збору у розмірі 2481,00 грн., сплаченого за реквізитами:
Отримувач: ГУК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155
Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)
Код банку отримувача (МФО): 899998
Код класифікації доходів бюджету: 22030101.
Призначення платежу: *;101;_____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом _____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).
Керуючись ст.169, ч.2 , ч.3 ст.298 КАС України, суд -

Відмовити в задоволенні клопотання Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Запорізького окружного адміністративного суду від 04 липня 2022 року по справі №280/518/20.
Апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на ухвалу Запорізького окружного адміністративного суду від 04 липня 2022 року по справі №280/518/20 залишити без руху.
Встановити скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.
Ухвала набирає законної сили 28.10.2022 та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Я.В. Семененко