Справа № 160/854/20
Суддя: Стеценко С.Г.
Дата ухвалення: 2022-10-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2022 року

м. Київ

справа № 160/854/20

адміністративне провадження № К/990/16364/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Стеценка С.Г.,

суддів: Стрелець Т.Г., Тацій Л.В.,

розглянувши в письмовому провадженні в касаційному порядку адміністративну справу № 160/854/20

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпропетровськгаз збут»

до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг

про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу

за касаційною скаргою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2020 року (головуючий суддя: Маковська О. В.) та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 31 травня 2022 року (колегія у складі: головуючого судді Шлай А. В., суддів: Кругового О. О., Прокопчук Т. С.)

В С Т А Н О В И В:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. У січні 2020 року Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпропетровськгаз збут» (далі - ТОВ «Дніпропетровськгаз збут») звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП), в якому просило:

- визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 13 грудня 2019 року № 2835 «Про накладення штрафу на ТОВ «Дніпропетровськгаз збут» за порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу та здійснення заходів державного регулювання» в розмірі 51 000 грн.

2. В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач вказав на відсутність порушень ліцензійних умов, оскільки свої зобов`язання зі сплати внесків на регулювання за ІІ квартал 2018 року позивач вважає виконаними належно та в повному обсязі, оскільки для розрахунку брався чистий дохід саме за звітний, а не попередній квартал, включений до формули розрахунку внеску в пункті 5 Порядку розрахунку та встановлення ставки внесків на регулювання, затвердженого постановою НКРЕКП від 06 квітня 2017 року № 491.

Також, позивач наголошує, що не допускав порушення строків сплати внесків та подання звітів про сплату внеску на регулювання, а заборгованість ТОВ «Дніпропетровськгаз збут» перед АТ «НАК «Нафтогаз України» за договорами постачання природного газу для населення та перед АГ «Укртрансгаз» за договором транспортування природного газу населенню станом на 31 грудня 2018 року не сплачена у повному обсязі у зв`язку з недофінансуванням Управліннями соціального захисту населення пільгової категорії споживачів та субсидіантів.

Крім того, позивачем зазначено, що оскільки виявлення правопорушення Регулятором відбулось 06 лютого 2019 року (дата складання акту перевірки), а отже кінцевою датою для винесення постанови про накладення штрафу відповідно до ст. 59 Закону України «Про ринок природного газу» (в редакції чинній станом на 13 грудня 2019 року) є 11 грудня 2019 року (середа), при тому, що її винесено 13 грудня 2019 року, тобто, з пропущенням строків передбачених Законом.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

3. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2020 року, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 31 травня 2022 року, позов задоволено повністю.

4. Задовольняючи позовні вимоги, суди першої та апеляційної інстанцій виходили з того, що оскаржувана постанова прийнята відповідачем протиправно, оскільки відсутні порушення позивачем ліцензійних умов та недотримання відповідачем строку прийняття рішення про застосування штрафу.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

5. 29 червня 2022 року на адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2020 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 31 травня 2022 року, в якій скаржник просить скасувати вказані судові рішення та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

6. Обґрунтовуючи касаційну скаргу, скаржник зазначає про те, що судами першої та апеляційної інстанцій неправильно застосовані норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті.

Серед іншого, скаржник посилається на те, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права, оскільки справу розглянуто судом за відсутності відповідача, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, що є обов`язковою підставою для скасування вказаного судового рішення з направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

7. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 червня 2022 року визначено колегію суддів для розгляду цієї справи у складі головуючого судді Стеценка С. Г., суддів Стрелець Т. Г., Тацій Л. В.

8. Ухвалою від 13 липня 2022 року Верховний Суд касаційну скаргу залишив без руху та надав скаржнику строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали без руху, протягом якого йому необхідно навести належне обґрунтування підстав касаційного оскарження судових рішень.

9. 26 липня 2022 року НКРЕКП звернулось до Верховного Суду із заявою про усунення недоліків.

10. Ухвалою від 22 серпня 2022 року Верховний Суд відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2020 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 31 травня 2022 року.

11. 06 вересня 2022 року на адресу Верховного Суду від ТОВ «Дніпропетровськгаз збут» надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому останнє просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення без змін.

12. Ухвалою Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року закінчено підготовку справи до касаційного розгляду і, враховуючи приписи п. 3 ч. 1 ст. 345 КАС України постановлено здійснювати такий в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами з 27 жовтня 2022 року.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

13. Як убачається з матеріалів справи та встановлено судами попередніх інстанцій, відповідно до Плану здійснення заходів державного контролю суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, на 2019 рік, затвердженого постановою НКРЕКП від 30 листопада 2018 року № 1584, на підставі постанови НКРЕКП від 30 серпня 2019 року № 1779 «Про проведення планових перевірок суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у IV кварталі 2019 року» та посвідчення про проведення планової перевірки від 08 жовтня 2019 року № 395, Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) у період з 25 листопада 2019 року по 06 грудня 2019 року проведено планову виїзну перевірку щодо дотримання ТОВ «Дніпропетровська збут» Ліцензійних умов, та якою перевірявся період ліцензованої діяльності товариства з 01 січня 2017 року по 31 грудня 2018 року, за результатами якої було складено Акт від 06 грудня 2019 року № 438 (далі - Акт № 438).

14. Вказаним актом зафіксовано порушення ТОВ «Дніпропетровськгаз збут» Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16 лютого 2017 року № 201, а саме:

- підпункту 20 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов щодо обов`язку ліцензіата сплачувати щоквартально, протягом перших 30 днів кварталу, наступного за звітним, внески на регулювання, що визначаються НКРЕКП;

- пункту 2.1 глави 2 Ліцензійних умов у частині здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, а саме:

- абзацу 2 пункту 7 Порядку розрахунку та встановлення ставки внесків на регулювання, затвердженого постановою НКРЕКП №491 від 06.04.2017 у частині подання звіту про сплату внеску на регулювання за формою № 20-НКРЕКП (квартальна);

- пункту 5 Порядку розрахунку та встановлення ставки внесків на регулювання, затвердженого постановою НКРЕКП №491 від 06.04.2017 у частині визначення суми внеску на регулювання за ІІ квартал 2018 року;

- абзацу 5 пункту 2.3 глави 2 Ліцензійних умов у частині здійснення розрахунків із оптовим продавцем, на якого покладені спеціальні обов`язки для забезпечення загального суспільних інтересів, у строки та на умовах визначених договором купівлі-продажу природного газу;

- підпункту 22 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині здійснення розрахунків із оператором газотранспортної системи за надані послуги транспортування у строки та на умовах, визначених договором транспортування природного газу.

15. 13 грудня 2019 року за результатами розгляду акту № 438, НКРЕКП прийнято постанову № 2835 «Про накладення штрафу на ТОВ «Дніпропетровськгаз збут» за порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу та здійснення заходів державного регулювання», якою на позивача накладено штраф в межах розмірів, визначених статтею 59 Закону України «Про ринок природного газу» у сумі 51 000 грн та передбачено здійснення заходів державного регулювання.

16. Вважаючи таку постанову протиправною, ТОВ «Дніпропетровськгаз збут» звернулося до суду із цим позовом.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

17. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також виходячи з меж касаційного перегляду справи, визначених ст. 341 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України), колегія суддів зазначає наступне.

18. Відповідно до частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

19. Приписами частини першої статті 341 КАС України визначено, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

20. Надаючи оцінку доводам касаційної скарги Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Верховний Суд вважає першочерговим необхідність надання оцінки доводам скаржника щодо порушення судом першої інстанції норм процесуального права в частині належного його повідомлення про місце, день та час розгляду справи.

21. Реагуючи на вказані доводи касаційної скарги щодо порушення судом першої інстанції права відповідача на доступ до суду, колегія суддів зазначає наступне.

22. Статтею 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

23. Відповідно до пункту 1 частини другої статті 129 Конституції України, основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

24. Згідно із частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

25. За змістом частини першої статті 8 КАС України, всі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

26. Відповідно до частини першої статті 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

27. Частиною першою статті 11 КАС України передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

28. Згідно частини другої статті 307 КАС України про дату, час та місце розгляду справи повідомляються учасники справи, якщо справа відповідно до цього Кодексу розглядається з їх повідомленням.

29. За приписами ст. 237 КАС України провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу.

З дня поновлення провадження у справі перебіг процесуальних строків продовжується.

Провадження у справі продовжується зі стадії, на якій його було зупинено.

30. Як убачається з матеріалів справи, ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 лютого 2020 року відкрито провадження у справі. Ухвалено справу слухати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 10 березня 2020 року об 10:45 год.

31. Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 квітня 2020 року зупинено провадження у справі до завершення обмежувальних протиепідемічних заходів.

32. Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2020 року поновлено провадження у справі. Закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті в порядку письмового провадження.

33. Відповідно до ч. 1, 2, 5 ст. 183 КАС України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про, серед іншого, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Суд з`ясовує думку сторін щодо дати призначення судового засідання для розгляду справи по суті.

34. Колегія суддів звертає увагу на те, що оскільки провадження у справі було зупинено на стадії підготовчого провадження, розгляд якого був призначений у судове засідання, проте як убачається з матеріалів справи таке засідання так і не відбулось, то після поновлення провадження у справі, суд першої інстанції повинен був провести підготовче засідання з викликом сторін. Та, враховуючи положення ст. 183 КАС України, з`ясувати думку сторін і призначити розгляд справи по суті.

В матеріалах справи відсутні відомості щодо повідомлення учасників справи про дату, час і місце судового засідання після поновлення провадження у справі.

35. Положеннями п. 10 ч. 1 ст. 4 КАС України визначено, що письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

36. Приписами частин першої, другої, третьої та дев`ятої статті 205 КАС України встановлено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку, коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їхні представники.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі:

1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки;

2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки;

3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник;

4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

У разі повторної неявки повідомленого належним чином відповідача в судове засідання, суд вирішує справу на підставі наявних у ній доказів.

Якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

37. Колегія суддів звертає увагу, що передбачені положеннями КАС України підстави для розгляду справи у порядку письмового провадження у суду першої інстанції були відсутні.

38. Виходячи зі змісту норм Конституції України, Конвенції про права людини та основоположні свободи, Кодексу адміністративного судочинства України, які регулюють питання рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, зокрема щодо права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи та забезпечення права доведення переконливості своїх доводів перед судом, Верховний Суд наголошує, що в спірних правовідносинах належним повідомленням відповідача як учасника справи про місце, день та час розгляду справи в суді першої інстанції є повідомлення його повісткою чи іншим способом, передбаченим КАС України, не пізніше, ніж за п`ять днів до судового засідання.

Між тим, в матеріалах справи відсутні будь-які документи про підтвердження належного повідомлення учасників справи про розгляд справи в суді першої інстанції.

39. Наведене свідчить про невиконання процесуальних гарантій забезпечення належного розгляду справи, зокрема, стосовно відповідача.

40. За таких обставин, Верховний Суд дійшов висновку про порушення судом першої інстанції встановленого положеннями статті 307 КАС України обов`язку завчасного та належного повідомлення сторін про час та місце розгляду справи.

41. Слід зауважити, що невиконання Дніпропетровським окружним адміністративним судом наведеної процесуальної норми, є безумовною підставою для констатації порушення з боку суду норм процесуального права, що, в свою чергу, тягне за собою обов`язкове скасування судового рішення.

42. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 14 червня 2021 року у справі № 160/12521/19, від 24 червня 2021 року у справі № 440/1391/20 та від 18 травня 2022 року у справі № 160/1458/20.

43. За правилами частини четвертої статті 343 КАС України, яка визначає питання попереднього розгляду справи, суд касаційної інстанції скасовує судове рішення за наявності підстав, які тягнуть за собою обов`язкове скасування судового рішення.

44. Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 353 КАС України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судових рішень з направленням справи на новий розгляд, якщо справу розглянуто адміністративними судами за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою.

45. При цьому в силу частини четвертої статті 353 КАС України справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом.

46. Зважаючи на викладене та приписи статті 353 КАС України, касаційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржуване судове рішення - скасуванню із направленням справи на новий судовий розгляд до суду апеляційної інстанції.

47. Оскільки справа повертається на новий судовий розгляд, питання про розподіл судових витрат у порядку статті 139 КАС України не вирішується.

Керуючись статтями 3, 341, 345, 349, 350, 353, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг задовольнити частково.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2020 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 31 травня 2022 року скасувати, а справу № 160/854/20 направити на новий судовий розгляд до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

СуддіС.Г. Стеценко Т.Г. Стрелець Л.В. Тацій