Справа № 400/2582/22
Суддя: Мороз А. О.
Дата ухвалення: 2022-10-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

м. Миколаїв

28 жовтня 2022 р. справа № 400/2582/22

Суддя Миколаївського окружного адміністративного суду Мороз А.О., ознайомившись з позовною заявою

за позовомОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ,

доГоловного управління ДПС у Миколаївській області, вул. Лягіна, 6, м. Миколаїв, 54001,

проскасування податкового повідомлення-рішення від 26.08.21 р. № 07

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (надалі - позивач або ОСОБА_1 ) звернувся з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Миколаївській області (надалі - відповідач або ГУ ДПС у Миколаївській області), в якому просить суд скасувати податкове повідомлення-рішення від 26 серпня 2021 р. № 07.

28 березня 2022 р. суддею Миколаївського окружного адміністративного суду Величко А.В. прийнята ухвала про відкриття провадження в адміністративній справі, в якій зазначено, що питання відповідності позовної заяви вимогам Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), в тому числі дотримання строків звернення до адміністративного суду, буде вирішено після завершення бойових дій біля м. Миколаєва та заняття загрози безпечному здійсненню правосуддя.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 11 травня 2022 р. справу прийнято до провадження суддею Морозом А.О.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху.

Предметом оскарження в даній справі є податкове повідомлення-рішення від 26 серпня 2021 р. № 07, яким на ОСОБА_1 накладено штраф в розмірі 1 000 000 грн.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи, 10 вересня 2021 р. позивач оскаржив податкове повідомлення-рішення від 26 серпня 2021 р. № 07 в адміністративному порядку до ДПС України.

Рішенням ДПС України про результати розгляду скарги від 22 грудня 2021 р. податкове повідомлення-рішення від 26 серпня 2021 р. № 07 залишено без змін, а скарга позивача - без задоволення.

Як стверджує сам позивач в тексті позовної заяви, вищезазначене рішення ДПС України отримано ним 5 січня 2022 р.

Позовна заява подана до Миколаївського окружного адміністративного суду через систему Електронний суд 28 лютого 2022 р.

За приписами ст. 122 ч. 2 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ст. 122 ч. 3 КАС України).

Таким чином, КАС України допускає встановлення іншими законами інших строків звернення до адміністративного суду.

Спеціальним нормативним актом, який регулює сферу податкових правовідносин, є Податковий кодекс України (надалі - ПК України).

Так, згідно з ст. 1 п. 1.1. ПК України, він регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

ПК України містить спеціальну норму, яка встановлює строки оскарження рішень контролюючих органів у податкових правовідносинах, якою є ст. 56 ПК України.

Як передбачено ст. 56 п. 56.18. ПК України, з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу в будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до ст. 56 п. 56.19. ПК України, у разі коли до подання позовної заяви проводиться процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити до суду податкові повідомлення-рішення або інші рішення контролюючого органу про нарахування грошового боргу протягом місяця, що настає за днем ??закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Таким чином, вищенаведена норма встановлює окремий спеціальний строк для оскарження податкового повідомлення-рішення у разі його попереднього адміністративного оскарження і такий строк складає 1 місяць.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 26 листопада 2020 р. у справі № 500/2486/19.

Як наводилось судом вище, податкове повідомлення-рішення отримане позивачем 5 січня 2022 р., отже, місячний строк на його оскарження сплив 6 лютого 2022 р., тоді як позов подано 28 лютого 2022 р.

Згідно з ст. 123 ч. 3 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

В ухвалі про відкриття провадження в адміністративній справі судом зазначалось, що питання дотримання в тому числі строків звернення до адміністративного суду, буде вирішено після завершення бойових дій поблизу м. Миколаєва та створення безпечних умов здійснення правосуддя.

За таких обставин та враховуючи, що позивач не подавав заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, а судом такий строк з власної ініціативи не поновлювався, суд вважає, що маються підстави для залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ст. 161 ч. 3 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору в установлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви додана квитанція про сплату судового збору в розмірі 992,40 грн.

Як встановлено судом, позивач є фізичною особою-підприємцем, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань і оскаржує податкове повідомлення-рішення, яким на нього накладено штраф в розмірі 1 000 000 грн., саме як на фізичну особу-підприємця.

Відповідно до ст. 4 ч. 3 Закону України Про судовий збір, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру фізичною особою-підприємцем ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, оскільки ціна позову дорівнює 1 000 000 грн., 1 відсоток від цієї суми складає 10 000 грн.

Позивач сплатив судовий збір в сумі 992,40 грн., відповідно, залишок судового збору, який необхідно сплатити, складає 9 007,60 грн.

Судовий збір сплачується на рахунок UA4014478, отримувач коштів Миколаїв. ГУК/тг м. Миколаїв/22030101, код отримувача 37992030, банк отримувача Казначейство України (ЄАП), код класифікації доходів бюджету 22030101, найменування збору: судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), призначення платежу: судовий збір за позовом (ПІБ, ідентифікаційний код/серія та номер паспорта позивача).

Позовна заява містить твердження позивача про те, що позов не містить вимог майнового характеру, але суд знаходить його помилковим.

Вимога про скасування податкового повідомлення-рішення є вимогою саме майнового характеру, так як таким рішенням змінюється майновий стан позивача, а судове оскарження податкового повідомлення-рішення спрямоване на збереження належного позивачу майна (грошей).

Рішенням Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2010 р. у справі Щокін проти України встановлено, що збільшення податковим органом зобов`язань особи з податку є втручанням в його майнові права.

Європейський суд з прав людини дотримується правової позиції, згідно з якою вимога про визнання протиправним рішення суб`єкта владних повноважень, що спричиняє зміну складу майна (активів) позивача, в тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

З огляду на викладене, вимога про скасування податкового повідомлення-рішення, яким позивачу визначено грошове зобов`язання у виді штрафу, є вимогою майнового характеру.

Відповідно до ст. 169 ч. 1, 2 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись ст. ст. 123, 161, 169, 248, 287 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Позивачу в десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, подати до Миколаївського окружного адміністративного суду:

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду;

- документ про сплату судового збору в розмірі 9 007,60 грн.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею в порядку ст. 256 КАС України.

4. Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвали, які не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя А. О. Мороз