Справа № 420/15199/22
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2022-10-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 жовтня 2022 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Дубровна В.А, перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БУРСА ТРЕЙД" до Державної податкової служби України та Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування рішень, а також зобов`язання вчинити певні дії,

встановила:

24.10.2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю "БУРСА ТРЕЙД" ( далі- позивач, ТОВ "БУРСА ТРЕЙД" звернулось до суду із адміністративним позовом до Державної податкової служби України ( далі - відповідач-1, ДПС України) та Головного управління ДПС в Одеській області ( відповідач-2, ГУ ДПС в Одеській області) , у якому просить:

- визнати протиправними та скасувати ухвалені Комісією Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних рішення №3719851/41377803 від 27.01.2022 щодо відмови у реєстрації ПН № 45 від 16.12.2021 р.

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №45 від 16.12.2021р. в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, датою її направлення.

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Головного управління ДПС у Одеській області від 04.01.2022р. № 138, від 29.09.2022р. № 202868 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

- зобов`язати Головне управління ДПС у Одеськiй областi виключити Товариство з обмеженою відповiдальнiстю "БУРСА ТРЕЙД () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху.

Ознайомившись з позовом та доданими до нього документами, суддею встановлено наступне.

Загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів регулюються КАС України.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною 4 статті 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Разом із цим, відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 11.10.2019 у справі № 640/20468/18 спеціальні строки для звернення до суду з позовом про скасування рішень контролюючих органів, що не пов`язані з нарахуванням грошових зобов`язань, зокрема рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН та зобов`язання її зареєструвати, після проведення процедури адміністративного оскарження та отримання рішення про залишення скарги без задоволення, нормами ПК України не визначені, тобто не врегульовують спірне в цій справі питання. З прийняттям чинної редакції КАС України та відмінним правовим регулюванням, визначеним частиною четвертою статті 122 КАС України, інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Яв вбачається з матеріалів позовної заяви, однією з вимог позивача є визнання протиправним та скасувння ухваленого Комісією Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних рішення №3719851/41377803 від 27.01.2022 щодо відмови у реєстрації ПН № 45 від 16.12.2021 р., а також зобов`язання зареєструвати таку накладну в ЄРПН.

При цьому, позивач скористався правом на адміністративне оскарження даного рішення відповідача шляхом подання скарги до ДПС України.

За результатами розгляду скарги рішенням ДПС України від 16.02.2022 р. №8271/41377803/2 скаргу підприємства залишено без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Оскільки позивач скористався порядком досудового вирішення спору, строк звернення з цим позовом до суду складає три місяці з дати отримання рішення, прийнятого за результатами розгляду скарги позивача на рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №3719851/41377803 від 27.01.2022.

Ураховуючи вказані обставини та той факт, що позивач звернувся до суду 24.10.2022, суддя констатує, що позивачем порушено встановлений частиною 4 статті 122 КАС України тримісячний строк звернення до суду з цією вимогою.

Крім того, з огляду на вишевказані приписи КАС України та правову позицію Верховного Суду, суддя вважає, що позивачем порушено встановлений частиною 2 статті 122 КАС України 6-місячний строк звернення до суду з вимогою щодо визнання протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Одеській області від 04.01.2022 р. № 138 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Поважними за змістом вказаної норми визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Натомість, позивач не надав заяву про поновлення цих строків та докази поважності причин їх пропуску.

Частиною 1 ст. 123 КАС України передбачено, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Крім того, згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені ЗУ "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI (далі - № 3674-VI ).

Згідно зі ст. 2 Закону № 3674-VI платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частиною 1 ст. 4 Закону № 3674-VI передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленому законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктом 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. ( частина третя статті 6 цього Закону).

Згідно ст.7 ЗУ "Про Державний бюджет України на 2022 рік" установлено з 01.01.2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 481,00 гривень.

Таким чином, за подання до адміністративного суду позову юридичною особою, який містить вимогу немайнового характеру, судовий збір складає розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 2 481,00 гривень за кожну вимогу.

Як встановлено суддею, матеріали позовної заяви містять платіжний документ про сплату позивачем судового збору в сумі 4 962,00 грн., тобто за дві вимоги немайнового характеру.

Натомість позивачем заявлено три вимоги немайного характеру, що загалом складає 7 443,00 грн.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Оскільки вимога позивача щодо визнання протиправним та скасування оскаржуваних рішень відповідача-2 від 04.01.2022р. № 138, від 29.09.2022р. № 202868 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку фактично містить дві вимоги про визнання протиправним та скасування індивідуального акта, відповідно кожна з них підлягає оплаті судовим збром в розмірі 2481,00 грн.

Відтак, позивач повинен надати суду платіжний документ про доплату судового збору в сумі 2481,00 грн. ( 7443,00 - 4962,00 грн)

Частиною 1 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

В порушення вказаної нормии КАС України, позивачем не надано до суду копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Отже, наведене вище свідчить про недотримання позивачем вимог КАС України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладене, позовна заява відповідно до ч.1 ст.169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалила:

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, шляхом надання

- заяви про поновлення строку звернення до суду та вказати обставини, які можуть бути враховані судом, як поважні для поновлення пропущеного строку із наданням відповідних доказів;

- платіжного документу про досплату судового збору в сумі 2 481,00 гривень або визначитись з переліком позовних вимог.

- копій доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Копію цієї ухвали надіслати позивачу.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.А. Дубровна