Справа № 120/8636/22
Суддя: Шаповалова Тетяна Михайлівна
Дата ухвалення: 2022-10-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

27 жовтня 2022 р. Справа № 120/8636/22

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Шаповалова Тетяна Михайлівна, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до Хмельницького окружного адміністративного суду та «Е-Суду» про визнання дій явно злочинними, зобов`язання вчинити дії, визнання рішення неправосудним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

24.10.2022 до суду через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Хмельницького окружного адміністративного суду та «Е-Суду» про визнання дій явно злочинними, зобов`язання вчинити дії, визнання рішення неправосудним та скасування рішення.

Ознайомившись з позовною заявою і доданими до неї матеріалами, приходжу до висновку, що позовну заяву належить залишити без руху з огляду на таке.

Частиною першою статті 171 КАС України передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Водночас положення статей 160, 161 КАС України поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недодержання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Так, згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві серед іншого зазначається повне найменування (для юридичних осіб) сторін, їх місцезнаходження (для юридичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Крім того, відповідно до п.9 ч.1 ст.4 КАС України відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

П.7 ч.1 ст.4 КАС України визначено, що суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Водночас у позовній заяві позивачем зазначено у якості другого відповідача «Е-суд», при цьому не зазначено будь-яких даних зокрема адміністратора системи «Е-суд», та при цьому не обґрунтовано територіальну підсудність даної справи саме Вінницькому окружному адміністративному суду.

Крім того, звертаю увагу позивача, що відповідно до ст.28 КАС України підсудність справи, у якій однією із сторін є суд або суддя суду, до підсудності якого віднесена ця справа за загальними правилами, визначається ухвалою суду вищої інстанції, постановленою без повідомлення сторін.

Відповідно до ч.1 ст.29 КАС України суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо однією із сторін у справі є суд, в якому розглядається справа, або суддя цього суду.

Аналіз зазначених норм дозволяє зробити висновок, що у разі коли однією із сторін у справі є суддя або суд, до підсудності якого віднесена справа, то підсудність справи має визначатися судом апеляційної інстанції.

Водночас однією із вимог адресованою Вінницькому окружному адміністративному суду є визначити компетентний та добросовісний суд та зобов`язати його терміново потребувати докази у справі та розглянути справу.

Але такі повноваження належать саме апеляційному суду.

Також відповідно до ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах.

Водночас юрисдикція адміністративних судів не поширюється, зокрема, на справи що мають вирішуватися в порядку кримінального судочинства.

П.2 ч.1 ст.4 КАС України визначено, що публічно-правовий спір це спір, у якому:

хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або

хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або

хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Крім того, відповідно до ст. 292 КАС України судом апеляційної інстанції в адміністративних справах є апеляційний адміністративний суд, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться місцевий адміністративний суд (місцевий загальний суд як адміністративний суд чи окружний адміністративний суд), що ухвалив рішення.

За наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право:

1) залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін;

2) скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення;

3) скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково;

4) визнати нечинним судове рішення суду першої інстанції повністю або частково у визначених цим Кодексом випадках і закрити провадження у справі у відповідній частині;

5) скасувати судове рішення і направити справу для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю;

6) у визначених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених у пунктах 1-5 частини першої цієї статті.

Враховуючи наведене визначення публічно-правового спору, а також повноваження апеляційного суду, вважаю за необхідне надати позивачу можливість приведення у відповідність КАС України та обґрунтувати підсудність Вінницькому окружному адміністративному суду заявлених ним позовних вимог про визнання рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 17.08.2022 неправосудним, проведення розслідування стосовно відповідачів та їх посадових осіб, визнання позивача постраждалим, визнання дій судді явно злочинними.

Крім того, в силу положень ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року № 3674-VI.

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 3 цього Закону судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

В силу вимог ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру ставка судового збору для фізичної особи становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір").

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" з 01.01.2022 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлено на рівні 2841,00 грн.

Таким чином, ставка судового збору за подання фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру становить 992,40 грн (за кожну немайнову вимогу).

Ст. 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено випадки звільнення від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Водночас документів, які б підтверджували наявність у позивача пільг, передбачених статтею 5 Закону № 3674-VI, суду не надано.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданого позову вимогам закону, позовну заяву ОСОБА_1 належить залишити без руху з встановленням особі, яка її подала, розумного строку для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви, а саме:

1) уточнення найменування відповідача 2 у справі або ж наведення додаткових обґрунтувань щодо правильності зазначеного у позовній заяві відповідача,

2) обґрунтування підсудності позовних вимог Вінницькому окружному адміністративному суду та наявності публічно-правового спору;

3) надання суду доказів сплати судового збору в розмірі 992,40 грн (дев`ятсот дев`яносто дві гривні 40 копійок) за кожну із немайнових вимог (відповідно до кількості приведених у відповідність КАС вимог) за наступними реквізитами:

одержувач: ГУК у Він.обл./м.Вінниця/22030101,

,

банк: Казначейство України (ЕАП),

рахунок: UA4002856,

призначення платежу: *;101;(код ЄДРПОУ для юридичних осіб, РНОКПП або серія та номер паспорта громадянина України для фізичних осіб); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд

або доказів підстав звільнення від сплати судового збору.

Що стосується клопотання позивача про прийняття рішення про забезпечення його закордонним адвокатом за кошти відповідачів або державного бюджету, то вважаю за необхідне зазначити наступне.

Ст.59 Конституції України визначено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 16 КАС України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Безоплатна правнича допомога надається в порядку, встановленому законом, що регулює надання безоплатної правничої допомоги.

02 червня 2011 року прийнято Закону України № 3460-VI "Про безоплатну правову допомогу", який відповідно до Конституції України визначає зміст права на безоплатну правову допомогу, порядок реалізації цього права, підстави та порядок надання безоплатної правової допомоги, державні гарантії щодо надання безоплатної правової допомоги.

Згідно із ст. 1 цього Закону безоплатною правовою допомогою визнається правова допомога, що гарантується державою та повністю або частково надається за рахунок коштів Державного бюджету України, місцевих бюджетів та інших джерел. Правова допомога передбачає надання правових послуг, спрямованих на забезпечення реалізації прав і свобод людини і громадянина, захисту цих прав і свобод, їх відновлення у разі порушення.

Статтею 3 Закону № 3460-VI передбачено, що цей Закон регулює правовідносини у сфері надання безоплатної правової допомоги суб`єктам права на безоплатну первинну правову допомогу та суб`єктам права на безоплатну вторинну правову допомогу, що встановлені цим Законом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 13 Закону № 3460-VI безоплатна вторинна правова допомога вид державної гарантії, що полягає у створенні рівних можливостей для доступу осіб до правосуддя. Безоплатна вторинна правова допомога включає такі види правових послуг: захист; здійснення представництва інтересів осіб, що мають право на безоплатну вторинну правову допомогу, в судах, інших державних органах, органах місцевого самоврядування, перед іншими особами; складення документів процесуального характеру.

Перелік суб`єктів права на безоплатну правову допомогу визначається статтею 14 Закону № 3460-VI.

Водночас статтею 18 Закону № 3460-VI визначено порядок подання звернень про надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Зокрема, частинами першою, четвертою вказаної статті Закону визначено, що звернення про надання одного з видів правових послуг, передбачених частиною другою статті 13 цього Закону, подаються особами, які досягли повноліття, до Центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги або до територіального органу юстиції за місцем фактичного проживання таких осіб незалежно від реєстрації місця проживання чи місця перебування особи. Разом із зверненням про надання безоплатної вторинної правової допомоги особа або законний представник особи повинні подати документи, що підтверджують належність особи або осіб, стосовно яких звертається законний представник, до однієї з вразливих категорій осіб, передбачених частиною першою статті 14 цього Закону.

Отже, згідно з вимогами чинного законодавства рішення про надання безоплатної вторинної правової допомоги приймає Центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги за зверненням особи про надання одного з видів безоплатної вторинної правової допомоги.

Таким чином, адміністративний суд позбавлений повноважень щодо призначення стороні адміністративного процесу адвоката в порядку надання безоплатної вторинної правової допомоги і вирішення питання про це є виключною компетенцією Центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги, що реалізується відповідно до наведених вище положень Закону № 3460-VI.

Крім того, законодавством України не передбачено можливість суду забезпечити позивача закордонним адвокатом.

Відтак вважаю необхідним роз`яснити позивачу право на звернення про надання безоплатної вторинної правової допомоги у зв`язку з розглядом цієї справи до центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги за місцем фактичного проживання.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171, 256, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Хмельницького окружного адміністративного суду та «Е-Суду» про визнання дій явно злочинними, зобов`язання вчинити дії, визнання рішення неправосудним та скасування рішення залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

3. Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Шаповалова Тетяна Михайлівна