Справа № 286/2549/22
Суддя: Гришковець А. Л.
Дата ухвалення: 2022-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 286/2549/22
УХВАЛА

10 жовтня 2022 року

Суддя Овруцького районного суду Житомирської області Гришковець А. Л. , розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Овруцького відділення поліції про оскарження постанов та визнання їх протиправними , -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Овруцького відділення поліції про оскарження постанов та визнання їх протиправними, в якому просить поновити термін на оскарження постанов №№238503, 946158, 557351 та визнати їх протиправними. Одночасно, просить звільнити його від сплати судового збору.

При вирішенні питання відкриття провадження у справі слід врахувати наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З огляду на те, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 288 КУпАП розгляд справ про адміністративні правопорушення відбувається за правилами адміністративного судочинства, застосуванню підлягають приписи КАС України та Закону України «Про судовий збір».

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон № 3674-VІ «Про судовий збір».

За статтями 1, 2 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частина друга ст. 3 Закону України «Про судовий збір» містить перелік об`єктів, за які не справляється судовий збір, а стаття 5 цього Закону - перелік суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг тощо, а також підстави звільнення від сплати судового збору осіб, які звертаються із заявами про захист не власних прав, а охоронюваних законом прав та інтересів інших осіб.

Відповідно до ст. 4 цього ж Закону за подання, зокрема, до адміністративного суду позовних заяв розміри ставок судового збору диференційовано за характером спору (майновий/немайновий), а також за правовим статусом платника судового збору (фізична особа/фізична особа - підприємець/юридична особа/суб`єкт владних повноважень).

Відповідно до ст. 287 КУпАП постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 цього Кодексу, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим.

Постанова районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду (судді) про накладення адміністративного стягнення може бути оскаржена в порядку, визначеному цим Кодексом.

Разом з тим, згідно з п. 3 ч. 1 ст. 288 КУпАП постанову уповноваженого органу державної влади чи його посадової особи (як і постанову адміністративної комісії чи рішення виконавчого комітету сільської, селищної, міської ради (пункти 1, 2 цієї частини статті)) про накладення адміністративного стягнення може бути оскаржено у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду у порядку, визначеному КАС України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Відповідно до положень статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед визначених осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, а також відсутні норми, які виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Також Законом України від 19 вересня 2013 року №590-VII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» внесені зміни до положень КУпАП щодо сплати судового збору. Так статтею 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, а розмір та порядок сплати судового збору встановлюється законом. Згідно з приписами частини сьомої статті 283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору.

Розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина п`ята статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Аналогічна правова позиція висловлена в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17, в якій зазначено, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати ст.ст. 2-5 Закону № 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

При цьому, Велика Палата Верховного Суду вважає за необхідне відступити від висновку Верховного Суду України в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16), вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" визначено, що з 1 січня 2022 року прожитковий мінімум працездатних осіб встановлений у місячному розмірі 2481,00 грн.

Отже, за подання даної позовної заяви необхідно сплатити судовий збір у сумі 496 грн. 20 коп. (2481*0,2).

Позивач просить звільнити його від сплати судового збору та стягнути його з відповідача посилаючись на похилий вік та позбавлення пільг на оплату комунальних послуг з 2017 року.

Вирішуючи вказане клопотання суд враховує наступне.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, коли розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Згідно ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Однак, доказів, які б давали підстави для застосування правової норми, викладеної в ст. 8 Закону України «Про судовий збір», якою передбачене можливе звільнення від сплати судового збору, позивачем до позовної заяви не долучено.

Крім того, слід відмітити, що відповідачем у справі зазначено Овруцьке відділення поліції.

Пунктом 9 ч. 1 ст. 4 КАС України встановлено, що відповідач - це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Згідно положень ст. 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Відповідно до постанови КМУ «Про утворення територіальних органів Національної поліції та ліквідацію територіальних органів Міністерства внутрішніх справ» від 16 вересня 2015 року № 730 було утворено, як юридичні особи публічного права, територіальні органи Національної поліції за переліком згідно з додатком 1, зокрема, і Головне управління Національної поліції в Житомирській області.

Пунктом 7 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що суб`єкт владних повноважень- це орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Постанови по справі про адміністративне правопорушення серії ГАБІ №238503, серії БАА №946158 від 10.05.2022 та серії ГАБІ №557351 від 11.05.2022 були винесені ДОП капітаном поліції Ященко С.Д., інспектором СРПП капітаном поліції Марочко О.М. та поліцейським СРПП старшим сержантом поліції Єсиповим Віталієм Юрійовичем відповідно, які є посадовими особами ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, який у свою чергу є відокремленим підрозділом Головного управління Національної поліції в Житомирській області і не має статусу юридичної особи.

Таким чином, належним відповідачем у цій справі є Головне управління Національної поліції в Житомирській області (м. Житомир, вул. Старий Бульвар, 5/37), як орган, працівники якого винесли оскаржувані постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Дана позиція висловлена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладена у постанові від 26.12.2019 (справа № 724/716/16-а). При розгляді справ про адміністративне правопорушення державні інспектори відповідного органу діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади.

Суд звертає увагу, що згідно ч.ч. 3, 4, 5, 7 ст. 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави. Під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

Враховуючи наведене, суд роз`яснює право позивача подати заяву про заміну первісного відповідача належним - Головним управлінням Національної поліції в Житомирській області (м. Житомир, вул. Старий Бульвар, 5/37), як орган, працівники якого винесли оскаржувані постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків, шляхом долучення квитанції про сплату судового збору чи надання документів, які б підтверджували звільнення від його оплати чи давали підстави для застосування положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

При цьому роз`яснити право позивача на подання заяви про заміну первісного відповідача належним - Головним управлінням Національної поліції в Житомирській області (м. Житомир, вул. Старий Бульвар, 5/37),

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України суддя, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Овруцького відділення поліції про оскарження постанов та визнання їх протиправними залишити без руху і надати позивачеві строк для виправлення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На ухвалу суду до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Овруцький районний суд може бути подана апеляційна скарга протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ : А. Л. Гришковець