Справа № 580/5106/22
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2022-10-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
27 жовтня 2022 року справа № 580/5106/22
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №580/5106/22
ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 / листування: АДРЕСА_2 )
до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18000, )
про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

25.10.2022 вх. №32506/22 позивач ОСОБА_1 (представник - адвокат Хомич Іван Олександрович за ордером АА №1225329), звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, просить:
- визнати протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо відмови відмови ОСОБА_1 перерахувати та виплатити пенсію на підставі довідки військової частини НОМЕР_2 від 29.08.2022 №222/4/168/239/263;
- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області перерахувати та виплатити ОСОБА_1 перерахувати та виплатити пенсію на підставі довідки військової частини НОМЕР_2 від 29.08.2022 №222/4/168/239/263 з урахувнням здійснених раніше виплат, починаючи з 01.04.2019.
Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому залишається без руху для усунення недоліків.
Верховний Суд у справі №754/9573/13-ц зазначив: квитанція, що надходить на електронну адресу як підтвердження сплати збору має доказову силу.
За наявного дубліката квитанції 18.10.2022 0.0..1 додатково не просить здійснити розподіл судових витрат та/або стягнути за рахунок бюджетних асигнувать відповідача витрати зі сплати судового збору у сумі 992, 40 грн.
Адміністративне судочинство спрямоване на захист порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин. Відповідно до п.4 частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Згідно з п.9 частини 5 статті 160 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача. Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Відповідно до статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод: кожна особа має право мирно володіти своїм майном. Верховний Суд у справі №461/5775/16-а зазначив: пенсія стає «нарахованою» в момент призначення пенсії і залишається такою («нарахованою») до її чергової зміни.
Позивач стверджує: перерахунок пенсії є однією з гарантій соціального захисту пенсіонерів, відповідач не наділений правом чинити перешкоди у реалізації законного права позивача на пенсію у розмірі, що визначений Законом. Позивач був позбавлений частини своєї власності. Позбавлення позивача його «законних очікувань» на отримання пенсії свідчить про незаконне втручання у його право власності.
Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в права.
У межах вироблених Європейським Судом з прав людини підходів до тлумачення поняття «майно» у контексті статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, це поняття охоплює як «наявне майно», так і активи, включаючи право вимоги, з посиланням на які заявник може стверджувати, що він має принаймні законні очікування стосовно ефективного здійснення свого «права власності». Суд робить висновок, що певні законні очікування заявників належать правовому захисту, та формує позицію для інтерпретації вимоги як такої, що вона може вважатися «активом»: вона повинна мати обґрунтовану законну підставу, якою, зокрема є чинна норма закону, тобто встановлена законом норма щодо виплат (пенсійних, заробітної плати, винагороди, допомоги) на момент дії цієї норми є «активом», на який може розраховувати громадянин як на свою власність (Maltzan (Freiherr Von) and others v. Germany, № 71916/01, № 71917/01 та № 10260/02, п. 74).
Верховний Суд у пункті 40 рішення від 17.12.2019 у справі № 160/8324/19 зазначив: до моменту отримання належної довідки від уповноваженого органу у пенсійного органу не виникає обов`язку з перерахунку пенсії відповідача.
Відповідно до частини 4 статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Позивач не зазначає про право на підвищення, стверджуючи про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення, і не надає докази на підтвердження такого підвищення у контексті обгрунтування бездіяльності та вини відповідача та/або інших суб`єктів публічної адміністрації, починаючи з 01.04.2019 за відсутності оновленої довідки про іншу структуру складових грошового забезпечення порівняно з попередніми довідками у межах стягнення за 12 місяців (ЄДРСР 105023868 та 105851319), починаючи з першого числа наступного місяця (ЄДРСР 106544891) та/або без обмеження строком.
Кожен факт причетності особи до вчинення злочину та винності має бути підтверджений повнотою зібраних доказів, а переконливість кожного доказу доводиться у змагальній процедурі безпосередньо перед тим складом суду, який дає цьому доказу юридично значущу оцінку (висновок Верховного Суду України в постанові від 21.01.2016 №5-249кс15). Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами. Висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення (ст.41, 165-1, 188-23 КУпАП) повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.
Доказів про наявність у відповідача оновленої довідки про складові грошового забезпечення для нарахування (здійснення перерахунку) з 01.04.2019 станом на березень 2019 року до 29.08.2022 та/або наявних розпоряджень про нараховану і невиплачену пенсію матеріали позову не містять у контексті доводів про протиправне втручання у майно позивача з якого часу і яким саме субєктом публічної адміністрації не йдеться в обгрунтуванні змісту і характеру порушеного майнового права позивача.
У додатках до позову немає заяви-звернення позивача до військової частини НОМЕР_2 , тому варто встановити дату, коли позивачем було вжито активні дії з метою отримання оновленої довідки з метою поновлення строку на звернення до суду за захистом порушеного майнового права позивача.
Ступінь переконання, що повинен мати суд, аби ствердити в рішенні, що певна подія скоріше трапилась, аніж ні, і є стандартом доказування (https://dejure.foundation/-standarty-dokazuvannia). Встановлюючи наявність або відсутність фактів, суд враховує, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (Стандарт доказування: внутрішнє переконання чи баланс вірогідностей / https://yur-gazeta.com/publications/practice/sudova-praktika/standart-dokazuvannya-vnutrishne-perekonannya-chi-balans-virogidnostey.html).
Згідно з частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено право кожної особи в порядку, встановленому цим Кодексом, на звернення до адміністративного суду, якщо особа вважає, що суб`єктом владних повноважень порушені права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Позивач помиляється, обираючи невідповідний частині 1 статті 5 КАС України формалізований спосіб захисту порушеного права, не обгрунтовує якою частиною статті 51 Закону №2262 і з урахуванням яких доказів має керуватись суд, відновлюючи порушене майнове право позивача, з якої дати. Позивач не надає докази (розпоряджень відповідача, грошового атестату, довідок про розмір грошового забезпечення, що використані під час призначення пенсії та під час перерахунків) щодо сум і періодів для визначення «здійснених раніше виплат, починаючи з 01.04.2019».
Відповідно до норм ч. ч. 1-2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Велика Палата Верховного Суду (справа № 9901/313/20) зазначає, що вказаною нормою статті 122 КАС України встановлено шестимісячний строк звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи, що не ставить під сумнів саму суть права доступу до суду, а переслідує легітимну мету щодо поновлення порушених прав добросовісного позивача. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, що є об`єктивно непереборними (№ 580/5306/21 ЄДРСР 101988826). Верховний Суд у справі № 240/12017/19 ЄДРСР 95946021 зазначив, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою у межах строку звернення до суду залежить виключно від нього самого.
У порушення частини 6 статті 161 КАС України обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення на захист порушеного права у контексті захисту не надає.
На підставі частин першої та другої статті 123 цього Кодексу у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.
Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись статтями 2, 5, 79, 123, 160, 161, 169, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
УХВАЛИВ:
Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 залишити без руху.
Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дати отримання копії ухвали.
Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом: правильного обрання формалізованого способу захисту права із розмежуванням наслідків щодо дій (п.3) і бездіяльності (п.4) частини 1 статті 5 КАС України; надання доказів на підтвердження вини відповідача щодо протиправної бездіяльності, починаючи з 01.04. 2019; обгрунтованого клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду за захистом порушеного права позивача з підтвердженням поважності причин пропуску строку; надання засвідчених копій розпоряджень відповідача та розрахунків відхилень сум у часі щодо вимоги «раніше виплачених» коштів.
Запропонувати позивачеві визначитись у контексті дотримання принциту змагальності щодо розподілу судових витрат для обізнаності відповідача.
У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.
Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА