Справа № 640/18318/21
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2022-10-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 жовтня 2022 року м. Київ № 640/18318/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Колодяжного В.Є., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України»
доДержавної аудиторської служби України
про визнання протиправним та скасування рішення,
ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (далі - позивач, ТОВ «Оператор ГТС України») звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Державної аудиторської служби України (далі - відповідач, ДАСУ), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі від 15.06.2021 UA-2020-10-28-002074-b.

В якості підстав позову позивачем зазначено, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-10-28-002074-b від 15.06.2021 є необґрунтованим та таким, що не відповідає фактичним обставинам справи. Зокрема позивач зазначає, що ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» на виконання вимог Закону України «Про публічні закупівлі» 28.10.2020 було оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів UA-2020-10-28-002074-b для закупівлі код ДК 021:2015:42990000-2: Машини спеціального призначення різні, а саме: Блочно-модульні АГРС (Автоматичні газорозподільні станції продуктивністю 3000 м3/год - 42990000-2) 25 шт.; Блочно-модульні АГРС (Автоматичні газорозподільні станції продуктивністю 5000 м3/год - 42990000-2) 30 шт.; Блочно-модульні АГРС (Навчання персоналу АГРС - 42990000-2) 9 посл.; Блочно-модульні АГРС (Шеф-нагляд за монтажем АГРС - 42990000-2) 800 роб. дні; Блочно-модульні АГРС (Шеф-нагляд за пусконаладкою АГРС - 42990000-2) 800 роб. дні; очікувана вартість предмета закупівлі 1 851 222 350,00 грн.; 28.10.2022 позивачем було оприлюднено тендерну документацію для процедури закупівлі - відкриті торги по предмету закупівлі «Машини спеціального призначення різні (Блочно-модульні АГРС)» та додатки до тендерної документації; 12.03.2021 ПрАТ «ФАКЕЛ» подано скаргу UA-2020-10-28-002074-b.b10 обґрунтовану тим, що після ознайомлення з тендерною документацією та внесеними змінами до неї ПрАТ «ФАКЕЛ» виявлено, що дана процедура не є прозорою, окремі положення тендерної документації, затвердженої Замовником, містять дискримінаційні умови та низку порушень вимог Закону України «Про публічні закупівлі», які в сукупності ускладнюють, навіть унеможливлюють, участь даного товариства в процедурі закупівлі; за результатами розгляду вказаної скарги ПрАТ «ФАКЕЛ», 02.04.2021 АМКУ було прийнято рішення за № 6796-р/пк-пз, яким зобов`язано ТОВ «Оператор ГТС України» вести зміни до тендерної документації за процедурою закупівлі - «Машини спеціального призначення різні (Блочно-модульні АГРС)», оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за UA-2020-10-28-002074-b, з метою усунення порушень, які викладені у мотивувальній частині рішення; не погоджуючись з таким рішенням АМКУ, 30.04.2021 ТОВ «Оператор ГТС України» до Окружного адміністративного суду м. Києва було подано позов до АМКУ, третя особа: ПрАТ «ФАКЕЛ» про визнання протиправним та скасування рішення Постійної діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 6796-р/пк-пз від 02.04.2021; ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 14.05.2021 по справі № 640/12590/21 за позовом ТОВ «Оператор ГТС України» до АМКУ, третя особа: ПрАТ «ФАКЕЛ» про визнання протиправним та скасування рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 6796-р/пк-пз від 02.04.2021 - відкрито провадження та вирішено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами; 15.06.2021 Державною аудиторською службою України було опубліковано висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-10-28-002074-b, в якому зазначено, що за результатами аналізу питання повноти виконання рішень колегії АМКУ установлено порушення вимог ч. 22 ст. 18 Закону; 22.06.2021 ТОВ «Оператор ГТС України» було подано Заперечення до висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-10-28-002074-b; відповідно до ч. 18 ст. 18 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами розгляду скарги орган оскарження має право прийняти рішення: 1) про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі; 2) про заходи, що повинні вживатись для їх усунення, зокрема зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі; якщо рішення органу оскарження, прийняте за результатами розгляду органу оскарження, не було оскаржене до суду, таке рішення має бути виконано не пізніше 30 днів з дня його прийняття органом оскарження; в свою чергу ч. 23 ст. 18 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення органу оскарження може бути оскаржене суб`єктом оскарження, замовником до окружного адміністративного суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, протягом 30 днів з дня його оприлюднення в електронній системі закупівель; також позивач зазначає, що на даний час в системі Прозорро не реалізований функціонал, що дозволяє відображати ознаку оскарження в суді рішень АМКУ; щодо невідповідності висновку про результати моніторингу процедури закупівель, в порушення приписів ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі», відповідачем у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-10-28-002074-b взагалі не зазначено, яких саме заходів має вжити позивач для усунення виявлених порушень вимог Закону України «Про публічні закупівлі», що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справу було передано судді Пащенку К.С.

06.07.2021 ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва було відкрито провадження в адміністративній справі № 640/18318/21 та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні без виклику учасників справи та проведення судового засідання.

18.08.2021 до Окружного адміністративного суду м. Києва від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому останній заперечує проти задоволення позовних вимог з огляду на наступне. Державна аудиторська служба України відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, здійснила моніторинг процедури закупівлі в частині дотримання позивачем законодавства у сфері публічних закупівель ID:UA-2020-10-28-002074-b; за результатами аналізу питання щодо повноти виконання рішення колегії АМКУ установлено порушення ч. 22 ст. 18 Закону України «Про публічні закупівлі»; зазначене порушення у сфері публічних закупівель зафіксовано у висновку про результати моніторингу закупівлі від 15.06.2021 № 570 (оприлюднений в електронній системі закупівель 15.06.2021), форма та порядок заповнення якого затверджені наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552 «Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення», зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за № 958/35241; обов`язок суб`єкта владних повноважень щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності, визначений ч. 2 ст. 77 КАС України, не звільняє позивача від доведення наявності порушеного права та/або інтересу на час звернення до суду; як установлено із змісту оскаржуваного висновку, зокрема, п. 3 констатуючої частини висновку, Держаудитслужба не зазначила для Замовника жодного зобов`язання щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, а отже не породжує для останнього ніяких прав та обов`язків; позивач не зазначає, які саме негативні наслідки виникли для нього з моменту складання оскаржуваного висновку, або які негативні наслідки виникнуть для нього у разі невиконання оскаржуваного висновку за відсутності зобов`язання щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, або не оскарження зазначеного висновку до суду.

01.09.2021 до Окружного адміністративного суду м. Києва від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій останній зазначає, що позиції Відповідача суперечать одна одній, оскільки на сторінці 3 відзиву ДАСУ стверджує про встановлення під час процедури моніторингу порушення ТОВ «Оператор ГТС України» ч. 22 ст. 18 Закону України «Про публічні закупівлі», з якими позивач категорично не погоджується та як наслідок подав позов, одночасно ДАСУ на сторінці 4, 5 стверджує про відсутність порушеного права позивача, у зв`язку з прийняттям оскаржуваного рішення; ДАСУ, за результатами проведеного моніторингу, встановлено факт порушення приписів Закону України «Про публічні закупівлі» та незгода замовника з таким порушенням є підставою для звернення до суду з позовом про захист прав та охоронюваних інтересів; у разі не усунення позивачем визначеного ДАСУ у висновку порушення та/або не оскарження його в судовому порядку орган фінансового контролю вчиняє дії щодо притягнення посадових осіб позивача до адміністративної відповідальності за порушення у сфері публічних закупівель.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Товариством з обмеженою відповідальністю «Оператор ГТС України» відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» було оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів UA-2020-10-28-002074-b для закупівлі код ДК 021:2015:42990000-2: «Машини спеціального призначення різна (Блочно-модульні АГРС)», з очікуваною вартістю предмета закупівлі 1 851 222 350,00 грн.

28.10.2020 ТОВ «Оператор ГТС України» було оприлюднено тендерну документацію для процедури закупівлі - відкриті торги та додатки до тендерної документації.

12.03.2021 ПрАТ «ФАКЕЛ» подано скаргу UA-2020-10-28-002074-b.b10 обґрунтовану тим, що після ознайомлення з тендерною документацією та внесеними змінами до неї ПрАТ «ФАКЕЛ» виявлено, що дана процедура не є прозорою, окремі положення тендерної документації, затвердженої Замовником, містять дискримінаційні умови та низку порушень вимог Закону України «Про публічні закупівлі».

02.04.2021 Антимонопольним комітетом України (далі - АМКУ) було прийнято рішення за № 6796-р/пк-пз, яким зобов`язано позивача ввести зміни до тендерної документації за процедурою закупівлі - «Машини спеціального призначення різна (Блочно-модульні АГРС)».

30.04.2021 ТОВ «Оператор ГТС України» до Окружного адміністративного суду м. Києва було подано позов до АМКУ, третя особа: ПрАТ «ФАКЕЛ» про визнання протиправним та скасування рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 6796-р/пк-пз від 02.04.2021.

14.05.2021 ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва по справі № 640/12590/21 за позовом ТОВ «Оператор ГТС України» до АМКУ, третя особа: ПрАТ «ФАКЕЛ» про визнання протиправним та скасування рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 6796-р/пк-пз від 02.04.2021, відкрито провадження та вирішено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

На підставі наказу Державної аудиторської служби України від 21.05.2021 № 147 «Про початок моніторингу процедур закупівель», відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» розпочато процедуру моніторингу закупівель, зокрема UA-2020-10-28-002074-b від 28.10.2020.

За наслідками проведеного моніторингу Державною аудиторською службою України складно Висновок від 15.06.2021 № 570, яким зафіксовано порушення ч. 22 ст. 18 Закону України «Про публічні закупівлі».

Не погоджуючись із вказаним висновком, позивач звернувся з позовом до Окружного адміністративного суду м. Києва.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів осіб і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, під час розгляду спорів щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, суд зобов`язаний незалежно від підстав, наведених у позові, перевіряти оскаржувані рішення, дії та бездіяльність на їх відповідність усім зазначеним вимогам.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні».

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

За приписами ч. 2 ст. 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю, зокрема через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Як передбачено ч. 1 ст. 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі».

Моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель врегульовано ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Згідно із ч. 1 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закону) моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

У відповідності до п. 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Приписи пп. 3 п. 3 Положення № 43 серед основних завдань Держаудитслужби визначають здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів.

При цьому, за нормами абз. 5 пп. 3 п. 4 Положення № 43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до ст. 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:

- інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;

- інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;

- інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

За змістом ч. 3 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі. Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

У висновку згідно із ч. 7 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до ч. 10 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Частиною 12 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі», передбачено якщо органом оскарження прийнято до розгляду скаргу від суб`єкта оскарження у порядку, встановленому цим Законом, орган державного фінансового контролю не приймає рішення про початок моніторингу процедури закупівлі щодо тих порушень, обставин, підстав, що були або є предметом розгляду органом оскарження незалежно від прийнятого органом оскарження рішення щодо таких порушень, обставин, підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Постійно діючою адміністративною колегією Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 6796-р/пк-пз від 02.04.2021 зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» внести зміни до тендерної документації за процедурою закупівлі «Машини спеціального призначення різні (Блочно-модульні АГРС)», оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2020-10-28-002074-b, з метою усунення порушень, зазначених у мотивувальній частині цього рішення.

Не погоджуючись із даним рішенням Постійно діючою адміністративною колегією Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 6796-р/пк-пз від 02.04.2021, позивачем було подано до Окружного адміністративного суду м. Києва позов про визнання його протиправним та скасування.

14.05.2021 ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва по справі № 640/12590/21 за позовом ТОВ «Оператор ГТС України» до АМКУ, третя особа: ПрАТ «ФАКЕЛ» про визнання протиправним та скасування рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 6796-р/пк-пз від 02.04.2021, відкрито провадження та вирішено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Однак, на підставі наказу Державної аудиторської служби України від 21.05.2021 № 147 «Про початок моніторингу процедур закупівель», відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» розпочато процедуру моніторингу закупівель, зокрема UA-2020-10-28-002074-b від 28.10.2020.

За наслідками проведеного моніторингу Державною аудиторською службою України складно Висновок від 15.06.2021 № 570, яким зафіксовано порушення ч. 22 ст. 18 Закону України «Про публічні закупівлі».

Як вбачається із спірного висновку від 15.06.2021 № 570, підставою здійснення моніторингу закупівлі є: інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до ст. 7 цього Закону.

Під час здійснення моніторингу ДАСУ проаналізовано: рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 22.12.2020 № 23695-р/пк-пз, від 02.04.2021 № 6796-р/пк-пз, пояснення Замовника, оприлюднені на веб-порталі Уповноваженого органу від 28.05.2021.

Вимогами ч. 22 ст. 18 Закону визначено, що рішення органу оскарження є обов`язковим для виконання замовниками, особами, яких вони стосуються, у строк не пізніше 30 днів з дня його прийняття, у разі якщо таке рішення не було оскаржене до суду.

Якщо рішення органу оскарження, прийняте за результатами розгляду органу оскарження, не було оскаржене до суду, таке рішення має бути виконано не пізніше 30 днів з дня його прийняття органом оскарження.

Тобто замовник не може вчиняти дії та приймати будь-які рішення щодо процедури закупівлі на період розгляду скарги уповноваженим органом, а у разі судового оскарження рішення прийнятого уповноваженим органом за результатами розгляду скарги, до набрання рішенням суду законної сили.

За результатами моніторингу відповідачем було встановлено, що Замовник, на порушення вимог ч. 22 ст. 18 Закону не виконав Рішення 6796-р/пк-пз колегії АМКУ в частині внесення змін до п. 2.3.4 додатку 1 тендерної документації.

Проте, суд зазначає, що на момент проведення моніторингу закупівлі UA-2020-10-28-002074-b, позивачем до Окружного адміністративного суду м. Києва було подано позов щодо оскарження Рішення 6796-р/пк-пз від 02.04.2021 колегії АМКУ, за яким 14.05.2021 відкрито провадження.

Тому, враховуючи вищевикладене, суд переконаний, що спірний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-10-28-002074-b, який складений відповідачем 21.05.2021 на підставі наказу «Про початок моніторингу процедур закупівель», було прийнято всупереч ч. 12 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

При цьому, під час дослідження Єдиного державного реєстру судових рішень судом встановлено, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.06.2022 у справі № 640/12590/21 задоволено апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 18.11.2021. Зазначене рішення Окружного адміністративного суду м. Києва скасовано та ухвалено нове рішення. Визнано протиправним та скасовано рішення Постійно діючою адміністративною колегією Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 6796-р/пк-пз від 02.04.2021.

Крім того суд наголошує, що рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто, надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

Відповідно до спірного Висновку про результати моніторингу закупівлі UA-2020-10-28-002074-b у розділі 3 «Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель» відповідачем зазначено «-».

Тобто, відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

Суд наголошує, що відповідачем взагалі не визначено, які дії має вчинити позивач, на підставі висновку про результати моніторингу закупівлі, та не вказано, які документи скласти, оприлюднити.

Верховний Суд, зокрема, у постановах від 11.06.2020 у справі № 160/6502/19, від 12.08.2020 у справі № 160/11304/19, від 21.01.2021 у справі № 400/4458/19, від 28.01.2021 у справі № 160/12925/19, де вирішувалися подібні правовідносини, висловлював правову позицію, що спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Наведене також дає підстави для висновку, що оскаржуваний висновок відповідача не відповідає принципу обґрунтованості та всебічності.

З урахуванням вищевикладеного суд приходить до висновку, що висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-10-28-002074-b від 15.06.2021 № 570 є неправомірним та підлягає скасуванню.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України).

Частинами 1 та 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини у п. 50 рішення від 13.01.2011 (остаточне) по справі «Чуйкіна проти України» (case of Chuykina v. Ukraine) (Заява № 28924/04) зазначив, що суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21.02.1975 у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. The United Kingdom), пп. 2836, Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог п. 1 ст. 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для п. 1 ст. 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах «Мултіплекс проти Хорватії» (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10.07.2003, та «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II).

Аналіз наведених норм у їх сукупності дає підстави для висновку про те, що завданням судочинства є вирішення судом спору з метою ефективного захисту порушеного права.

Статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Виходячи зі змісту статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року справедливість судового рішення вимагає, аби такі рішення достатньою мірою висвітлювали мотиви, на яких вони ґрунтуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення і мають оцінюватись у світлі обставин кожної справи. Національні суди, обираючи аргументи та приймаючи докази, мають обов`язок обґрунтувати свою діяльність шляхом наведення підстав для такого рішення. Таким чином, суди мають дослідити: основні доводи (аргументи) сторін та з особливою прискіпливістю й ретельністю - змагальні документи, що стосуються прав та свобод, гарантованих Конвенцією.

Рішенням ЄСПЛ від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» визначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути почуті, тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами.

Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 28.08.2018 (справа № 802/2236/17-а).

З огляду на все викладене вище та виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених висновків в цілому, суд доходить висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки в даному випадку суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, то судові витрати підлягають відшкодуванню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Як вбачається із платіжного доручення № 37187 від 23.06.2021 позивачем за подачу позову до Окружного адміністративного суду м. Києва було сплачено судовий збір у розмірі 2 270,00 грн.

Оскільки в даному випадку суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, то судові витрати підлягають відшкодуванню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, як то відповідача у справі.

Керуючись ст. ст. 1, 2, 9, 72-78, 241-246, 250 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-10-28-002074-b від 15.06.2021 № 570.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України (04070, м. Київ, вул. Петра Сагайдачного, буд. 4, ідентифікаційний код 40165856) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (03065, м. Київ, пр. Любомира Гузара, буд. 44, ідентифікаційний код 42795490) судовий збір у розмірі 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. 00 коп.

Рішення, відповідно до ст. 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма часниками справи, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя К.С. Пащенко