Справа № 420/11394/22
Суддя: Радчук А.А.
Дата ухвалення: 2022-10-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2022 року Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Радчука А.А.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, 3, м. Київ, 03048, ) про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку,-

ВСТАНОВИВ :

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, в якому позивач просить:

визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 25.07.2022 року № 430;

поновити майора поліції ОСОБА_1 на раніше займаній посаді - старшого інспектора з особливих доручень ВАП УПП Одеській області Департаменту патрульної поліції;

допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення майора поліції ОСОБА_1 на посаді - старшого інспектора з особливих доручень ВАП УПП Одеській області Департаменту патрульної поліції;

стягнути з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що під час виконання службових обов`язків 15.06.2022 року майор поліції ОСОБА_1 помилково вніс до системи «Інформаційний портал Національної поліції України» данні щодо протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №083607 від 24 квітня 2022 року стосовно громадянина ОСОБА_2 , дані по протоколу серії ААД №083606 складеного 24.04.2022 року стосовно громадянина ОСОБА_2 . Зазначена помилка трапилась по причині великої завантаженості працівників поліції внаслідок численних звільнень та схожості вихідних даних протоколів ААД № 083607 від 24 квітня 2022 року та протоколу серії ААД №083606 складеного 24.04.2022 року. Внаслідок зазначеної вище помилки майор поліції ОСОБА_1 повернув ОСОБА_2 посвідчення водія НОМЕР_2 відповідно до заяви про повернення посвідчення водія ОСОБА_2 , складеного останнім на ім`я т.в.о. начальника управління патрульної поліції в Одеській області ДПП підполковнику поліції Хмарука Дмитра, яка надійшла до майора поліції ОСОБА_1 з резолюцією «До виконання».

Позивач повідомив, що після того, як його безпосереднім керівником - ОСОБА_3 була відзначена дана помилка, ОСОБА_1 одразу зателефонував за номером, що був вказаний на заяві ОСОБА_2 , та повідомив йому про необхідність повернути посвідчення водія НОМЕР_2 до адміністративної практики управління патрульної поліції в Одеській області ДПП, як помилково повернуте. Наступного дня посвідчення водія НОМЕР_2 було повернуто під акт вилучення, а отже технічна помилка майора поліції ОСОБА_1 не спричинила наслідків та не призвела до дискредитації Національної Поліції.

На підставі викладеного 25.07.2022 року відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції № 430 до старшого інспектора з особливих доручень ВАП УПП Одеській області ДПП майора поліції ОСОБА_1 було звільнено зі служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку.

Сторона позивача не погоджується із зазначеним наказом, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню. На думку позивача, дисциплінарною комісією під час проведення службового розслідування не було належно зібрано фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях позивача ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади застосовано не пропорційно проступку, не враховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

З наведених підстав позивач звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою судді від 22.08.2022 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Також ухвалою від 22.08.2022 р. витребувано з Департаменту патрульної поліції належним чином засвідчені копії документів, які були підставою для прийняття наказу від 25.07.2022 року № 430 та звільнення позивача, а також довідку про розмір нарахованої та виплаченої ОСОБА_1 заробітної плати (грошового забезпечення) за останні 2 календарні місяці роботи, що передують місяцю його звільнення з посади та про розмiри середньомісячної та середньоденної заробітної плати (грошового забезпечення) ОСОБА_1 за вказаний період, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100 Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати.

25.08.2022 та 01.09.2022 року до суду від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою судді від 29.09.2022 року відмовлено у задоволенні заяви представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

23.09.2022 року до суду надійшов відзив на адміністративний позов, згідно якого Департамент патрульної поліції вважає позовні вимоги безпідставними та необґрунтованими з огляду на наступне.

За результатами службового розслідування проведеного дисциплінарною комісією, на підставі наявних матеріалів, встановлено, що старший інспектор з особливих доручень ВАП Управління майор поліції ОСОБА_1 , під час виконання службових обов`язків 15.06.2022 р., використовуючи своє службове становище, ввів недостовірні відомості до системи ІПНП щодо протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 083607 за частиною першою статті 130 КУпАП, безпідставно повернув громадянину ОСОБА_2 посвідчення водія серії НОМЕР_2 від 21.08.2015, не зважаючи на той факт, що відповідно до постанови Суворовського районного суду м. Одеси від 06.06.2022 р. по справі № 523/5260/22, гр. ОСОБА_2 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 КУпАП та позбавлено права керування транспортними засобами строком на один рік.

Відповідач зазначив, що свою «помилку» Позивач виправдовує навантаженням по роботі, однак не наводить жодного підтвердження своїм висновкам та посиланням, наприклад що мається на увазі під «великим навантаженням працівників поліції». На додаткове запитання в ході опитування, про те чи справляється зі своїми посадовими обов`язками Позивач, пояснив, що так, справляється.

Щодо виду та способу обрання дисциплінарних стягнень уповноваженою посадовою особою відповідач послався на Постанову Верховного Суду по справі № 460/5545/20 від 07.07.2022 року (абзац 72 розділу VIII), в якій вказано, що «Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень». Отже, на думку відповідача, вибір одного із видів дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень органу, що має право приймати рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною.

Крім цього, посилаючись на Постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду по справі № 540/317/20 від 17.11.2021 року, відповідач стверджує, що наявність у ОСОБА_1 позитивної характеристики, не спростовує відсутності дисциплінарного проступку який він вчинив та не може бути підставною для скасування накладеного уповноваженою посадовою особою дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

На переконання відповідача майор поліції ОСОБА_1 вчинив дії, які є несумісними з його службовим становищем (посадою), суперечить покладеним на нього обов`язкам, не відповідають статусу представника Національної поліції та підривають авторитет до нього як до носія влади, в тому числі як до працівника ВАП УПП в Одеській області ДПП. Враховуючи те, що поведінка працівника Національної поліції України завжди і за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму і морально-етичним принципам стража правопорядку, здійснення вказаних протиправних дій майором поліції ОСОБА_1 є проявом зухвалого ігноруванням ним вимог законодавства України, а отже є підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності та застосування найсуворішого виду дисциплінарного стягнення.

Інших заяв по суті на час розгляду справи до суду не надходило.

Ухвалою судді від 29.09.2022 року повторно витребувано з Департаменту патрульної поліції довідку про розмір нарахованої та виплаченої ОСОБА_1 заробітної плати (грошового забезпечення) за останні 2 календарні місяці роботи, що передують місяцю його звільнення з посади та про розмiри середньомісячної та середньоденної заробітної плати (грошового забезпечення) ОСОБА_1 за вказаний період, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100 Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати.

24.10.2022 року від позивача надійшла заява про долучення до матеріалів справи додаткових доказів на підтвердження отримання ним заробітної плати за 2022 р.

27.10.2022 року на виконання ухвали суду від 29.09.2022 року від представника відповідача засобами електронної пошти надійшла довідка про доходи №1878 видана гр. ОСОБА_1 .

З огляду на те, що за відсутності довідки про доходи позивача за останні два місяці перед звільненням суд не мав можливості вирішити даний спір по суті, розгляд справи відбувається у день надходження даного документа, а саме 27.10.2022 року.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, судом встановлено наступне.

Майор поліції ОСОБА_1 проходив службу на посаді старшого інспектора з особливих доручень відділу адміністративної практики управління патрульної поліції в Одеській області ДПП (далі - ВАП УПП в Одеській області ДПП).

22.06.2022 року начальник ВАП УПП в Одеській області ДПП капітан поліції Горбатова Галина склала рапорт (реєстраційний номер ВН 6661/41/13/03/22 від 23.06.2022 р.) на ім`я начальника УПП в Одеській області ДПП підполковника поліції ОСОБА_4 .

Зі змісту рапорту вбачається, що під час опрацювання і моніторингу інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал «Національної поліції України» (далі система ІПНП) з метою перевірки внесення до системи вірних даних, ОСОБА_3 було виявлено порушення дисципліни співробітником відділу адміністративної практики майором поліції ОСОБА_5 в частині допущених недоліків внесення недостовірних відомостей при використанні бази даних системи ІПНП. Так, 26.04.2022 до системи ІПНП була внесена інформація за протоколом серії ААД № 083607, який було складено 24.04.2022 співробітником полку УПП в Одеській області ДПП відносно гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП. Відповідно до цього протоколу, у правопорушника було вилучено посвідчення водія НОМЕР_3 , від 21.08.2015 року, та видано тимчасовий дозвіл на право керування НОМЕР_4 . Вищезазначене посвідчення водія знаходилось на зберіганні у відділі адміністративної практики УПП в Одеській області ДПП каб. 301. 17.05.2022 протокол серії ААД № 083607 на гр. ОСОБА_2 разом з відповідними матеріалами справи було скеровано на адресу Суворовського районного суду м. Одеси за вих. № CPC 185. 06.06.2022 Суворовським районним судом м. Одеси (суддя Деркачов O.B.) було винесено постанову по справі № 523/5260/22 про адмінправопорушення, якою суд наклав стягнення на гр. ОСОБА_2 у вигляді штрафу в розмірі 17000 гривень та позбавив його права керування транспортними засобами строком на один рік з моменту винесення вищезазначеної постанови. відповідна постанова суду по справі № 523/5260/22 про адмінправопорушення, якою суд наклав стягнення на гр. ОСОБА_2 та позбавив останнього права керування транспортним засобами, до УПП в Одеській області ДПП - не надходила. Тому, посвідчення водія гр. ОСОБА_2 повинно зберігатись у відділі адміністративної практики. Однак, фактично - посвідчення водія на місці зберігання відсутнє та ймовірно було видано особі правопорушника, що є порушенням службової дисципліни та законності. Фактом видачі водійського посвідчення є відповідна відмітка в системі ІПНП з датою повернення, зроблена співробітником відділу адміністративної практики майором поліції ОСОБА_5 15.06.2022 (за входом в систему ІПНП під власним логіном), а також внесена сума штрафу 850 гривень, яка не відповідає постанові суду. З огляду на вищезазначене, можна стверджувати, що інформація, яку розмістив в системі ІПНП майор поліції ОСОБА_6 , не відповідає дійсності.

23.06.2022 року т.в.о. начальника УПП в Одеській області ДПП капітаном поліції ОСОБА_7 на ім`я начальника ДПП підполковника поліції ОСОБА_8 складена доповідна записка (вих.№6663/41/13/03-2022 від 23.06.2022) щодо можливого порушення службової дисципліни старшим інспектором з особливих доручень відділу адміністративної практики УПП в Одеській області ДПП майором поліції ОСОБА_1 , що виразилось у незаконному поверненні посвідчення водія серії НОМЕР_3 від 21.08.2015 громадянину ОСОБА_2 , a також у внесенні неправдивих відомостей до інформаційно-телекомунiкацiйноп системи "Інформаційний портал Національної поліції України», в якій капітан поліції доповів про доцільність призначити службове розслідування із відстороненням старшого інспектора з особливих доручень ВАП УПП в Одеській області ДПП майора поліції ОСОБА_1 від виконання службових обов`язків (посади), оскільки ймовірний факт порушення службової дисципліни, допущенний останнім, унеможливлює виконання ним посадових (функціональних) обов`язків, у зв`язку із проступком, який порушує Присягу працівника поліції, визначену в частині першій статті 64 Закону України «Про Національну поліцію».

З метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни старшим інспектором з особливих доручень ВАП УПП в Одеської області ДПП майором поліції ОСОБА_1 наказом начальника Департаменту патрульної поліції №804 від 23.06.2022 призначено службове розслідування у формі письмового провадження, утворено дисциплінарну комісію, на час проведення службового розслідування відсторонено ОСОБА_1 від виконання службових обов`язків.

Відповідно напису та підпису позивача, 23.06.2022 р. ОСОБА_1 ознайомився із зазначеним Наказом №804, спеціальний жетон №0002912 та картку-замісник №388 здав.

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції №888 від 07.07.2022 на підставі доповідної записки начальника УПП в Одеській області ДПП від 07.07.2022 про продовження строку проведення службового розслідування продовжено термін проведення службового розслідування, призначеного наказом Департаменту патрульної полiцi вiд 23.06.2022 № 804, на п`ятнадцять календарних днів.

22.07.2022 року начальником Департаменту патрульної поліції затверджено висновок службового розслідування щодо встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни старшим інспектором з особливих доручень відділу адміністративної практики управління патрульної поліції в Одеської області Департаменту патрульної поліції майором поліції ОСОБА_1 , що виразилось у безпідставному поверненні посвідчення водія серії НОМЕР_3 від 21.08.2015 громадянину ОСОБА_2 , а також у внесенні неправдивих відомостей до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», про що стало відомо з рапорту начальника відділу адміністративної практики УПП в Одеській області ДПП капітана поліції ОСОБА_9 (реєстр. № ВН 6661/41/13/03/22 від 23.06.2022).

Висновком службового розслідування від 22.07.2022 встановлено, що 24.04.2022 під час виконання службових обов`язків інспектором взводу № 1 роти № 4 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП старшим лейтенантом поліції Курканом О.С. відносно громадянина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 083607 за частиною першою статті 130 КУпАП та протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 083606 за статтею 124 КУпАП. На місці в ОСОБА_2 тимчасово вилучено посвідчення водія серії НОМЕР_2 від 21.08.2015 та видано тимчасовий дозвіл на право керування транспортним засобом серії НОМЕР_4 . Вказане посвідчення водія знаходилось на зберіганні у ВАП УПП в Одеській області ДПП.

Встановлено, що 26.04.2022 до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - система ІПНП) була внесена інформація щодо протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 083607 за частиною першою статті 130 КУпАП. 17.05.2022 даний протокол разом з відповідними матеріалами справи про адміністративне правопорушення було скеровано на адресу Суворовського районного суду м. Одеси (вих. № СРС - 185). Розгляд справи за протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД № 083607 від 24.04.2022 відбувався в Суворовському районному суді м. Одеса (справа № 523/5260/22).

Згідно висновку дисциплінарного провадження, 06.06.2022 Суворовським районним судом м. Одеси винесено постанову по справі № 523/5260/22 про адміністративне правопорушення за частиною першою статті 130 КУпАП, якою суд притягнув ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 КУпАП, наклав адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1000 (однієї тисячі) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, та позбавив його права керування транспортними засобами строком на один рік, з моменту винесення вищезазначеної постанови.

Зазначене підтверджується постановою Суворовського районного суду м. Одеси від 06.06.2022 року по справі № 523/5260/22, що наявна в маткріалах справи.

Посилаючись на рапорт капітана поліції ОСОБА_9 , у Висновку зазначено, що матеріали по справі № 523/5260/22 до УПП в Одеській області ДПП не надходили, відповідно, посвідчення ОСОБА_2 повинно зберігатись в УПП в Одеській області ДПП. Однак, старшим інспектором з особливих доручень ВАП УПП в Одеській області ДПП майором поліції ОСОБА_1 посвідчення водія серії НОМЕР_2 від 21.08.2015 було видано ОСОБА_2 15.06.2022. Підтвердженням даного факту є відповідна відмітка в системі ІПНП з датою повернення, зроблена 15.06.2022 майором поліції ОСОБА_1 (за входом в систему ІПНП під власним логіном). Крім того, в системі ІПНП до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №083607 за частиною першою статті 130 КУпАП внесена інформація щодо накладення відносно ОСОБА_2 адміністративного стягнення у вигляді штрафу на суму 850 гривень.

У ході службового розслідування комісія отримала пояснення старшого інспектора з особливих доручень ВАП УПП в Одеській області ДПП майора поліції ОСОБА_1 .

У поясненнях від 23.06.2022 р. ОСОБА_1 зазначив, що 15.06.2022 йому на розгляд надійшла постанова та заява ОСОБА_2 , відповідно до якої останній просив повернути йому посвідчення водія, та надав постанову суду про накладення відносно нього адміністративного стягнення на суму 850 гривень. Дана постанова була внесена до системи ІПНП, а посвідчення водія громадянинові було повернуто. Під час внесення даної постанови ним не було помічено, що відносно вказаного громадянина було складено протокол по ст. 130 КУпАП, так як 15.06.2022 було отримано багато заяв та вказана інформація вносилась поспішаючи з метою видачі вилучених водійських посвідчень громадянам по заявам.

Крім цього, у поясненнях ОСОБА_1 доповнив, що він 23.06.2022 року зателефонував громадянину ОСОБА_2 , після чого біля 12:05 гр. ОСОБА_2 піді`їхав на Корольова, 5 до УПП в Одеській області ДПП, де йому було пояснено, що його позбавлено права пересування та актом вилучення посвідчення водія - вилучено посвідчення НОМЕР_2 від 21.08.2015 року. В змісті пояснення опитуваний додатково зазначив, що протягом місяця особисто в нього на розгляді перебуває приблизно 300-400 заяв громадян щодо повернень посвідчення водія та велика кількість інших матеріалів, у зв`язку з тим, що доводиться іх швидко обробляти, ним була допущена така помилка (машинальна). У подальшому ОСОБА_1 зобов`язався бути більш уважним.

Позивачу додатково були поставлені письмові запитання, у відповіді на які ОСОБА_1 зазначив, що інформацію щодо свого особистого логіну для входу до системи ІПНП іншим особам не розголошував, зі своїми службовими обов`язками справляється, але під час отримання великої кількості матеріалів може завернутися за допомогою до колег.

У ході службового розслідування комісія отримала пояснення начальника ВАП УПП в Одеській області ДПП капітана поліції ОСОБА_9 .

У поясненнях від 01.07.2022 р. ОСОБА_9 повідомила, що після встановлення факту про який опитувана повідомила в рапорті на ім`я начальника УПП в Одеській області ДПП підполковника поліції ОСОБА_10 щодо можливого порушення майором поліції ОСОБА_1 , остання провела аналітичну звірку за 2020 та 2021 роки, в ході якої додатково виявила аналогічний випадок неналежного зберігання посвідчення водія майором поліції ОСОБА_5 , який мав місце у 2021 році. Так, посвідчення водія ОСОБА_11 повинно було зберігатись у ВАП УПП в Одеській області ДПП в подальшому (після надходження постанови суду на адресу УПП в Одеській області ДПП), скеровуватись до територіального органу з надання сервісних послуг МВС. Однак, фактично - посвідчення водія було видано особі правопорушника нарочно. Фактом видачі водійського посвідчення є відповідна відмітка в системі ІПНП з датою повернення, зроблена співробітником ВАП УПП в Одеській області ДПП майором поліції ОСОБА_1 06.04.2021 (за входом в систему ІПНП під власним логіном). Тобто, набрання постанови суду законної сили. Крім того, опитувана зазначила, що під час виконання службових обов`язків, у разі великого навантаження у надходженні вхідної кореспонденції та по прибуттю громадян, які потребують вирішення їх питань при безпосередньому спілкування, всі працівники відділу адміністративної практики, в тому числі і майор поліції ОСОБА_12 , повідомляють про необхідність залучення допомоги від колег, на що капітан поліції ОСОБА_9 , як начальник відділу, реагує, та залучає додатково працівників.

На підтвердження зазначеного випадку неналежного зберігання посвідчення водія, до пояснень ОСОБА_9 додано копію постанови Малиновського районного суду м. Одеси від 28.01 2021 року по справі №521/552/21 та фото з екрану ситеми ІПНП.

Також, у ході службового розслідування, було отримано та досліджено копію постанови Суворовського районного суду м. Одеси по справі № 523/4668/22 від 26.05.2022 щодо розгляду справи про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, за правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП, а також копію постанови Суворовського районного суду м. Одеси по справі № 523/5260/22 від 06.06.2022 щодо розгляду справи про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, за правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 КУпАП.

Так, дослідивши під час службового розслідування Постанову Суворовського районного суду м. Одеси по справі № 523/4668/22 від 26.05.2022 щодо розгляду справи про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 124 КУпАП (за датою події, яка мала місце 24.04.2022), встановлено, що суд постановив наступне: « ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , притягнути до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпроАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а саме у сумі 850 гривень.» (мовою оригіналу). В змісті вказаної Постанови суду також зазначалося: «Після набрання Постановою законної сили тимчасово вилучене посвідчення водія серії та номеру НОМЕР_2 повернути за належністю - ОСОБА_2 .» (мовою оригіналу).

При цьому, рішенням Суворовського районного суду м. Одеси по справі № 523/5260/22 від 06.06.2022 (за датою події, яка мала місце 24.04.2022) суд постановив: «Накласти на ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпроАП, стягнення у виді штрафу в розмірі 1000 (однієї тисячі) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто стягнути з цієї особи в доход держави 17000 (сімнадцять тисяч) грн, а також позбавити права керування транспортними засобами на строк 1 (один) рік.» (мовою оригіналу).

У ході службового розслідування 29.06.2022 року було направлено рапорт до сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Одеській області ДПП (реєстр. № ВН 7023/ 41/13/03-22) з метою отримання додаткових даних щодо історії змін в системі ІПНП за протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД № 083607 від 24.04.2022, зроблених поліцейським ОСОБА_1 .

Відповіддю сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Одеській області ДПП від 06.07.2022 (реєстр. № ВН 7437/41/13/03-22) повідомлено, що поліцейський ОСОБА_1 має логін користувача системи ІПНП ODSIDOV.

На підставі викладеного, дисциплінарною комісією встановлено, що до системи ІПНП щодо протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 083607 було внесено інформацію, що за рішенням Суворовського районного суду м. Одеса, по справі № 523/4668/22 від 26.05.2022, за вчинення правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 КУпАП, відносно ОСОБА_2 накладено адміністративне стягнення у вигляді 850 гривень. Таким чином, встановлено, що інформаційні зміни в системі ІПНП щодо протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 083607 за частиною першою статті 130 КУпАП, складеного відносно ОСОБА_2 вносились за логіном, присвоєного майору поліції ОСОБА_1 .

Підсумовуючи, дисциплінарною комісією встановлено, що відповідно до вимог Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС від 07 листопада 2015 року № 1395, та вимог пункту 6 Порядку тимчасового вилучення посвідчення водія на транспортний засіб та його повернення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 грудня 2008 року № 1086, підставою для повернення посвідчення водія особі можливе тільки на підставі рішення суду. У разі прийнятого судом рішення щодо позбавлення права громадянина керування транспортним засобом на визначений термін, посвідчення водія передається до територіального органу з надання сервісних послуг МВС за місцем проживання особи з копією такої постанови суду, - отже, підстав для видачі посвідчення водія серії НОМЕР_2 від 21.08.2015 ОСОБА_2 в майора поліції ОСОБА_1 15.06.2022 не було.

За результатами службового розслідування, дисциплінарною комісією встановлено, що старший інспектор з особливих доручень ВАП УПП в Одеській області ДПП майор поліції ОСОБА_1 , під час виконання службових обов`язків 15.06.2022, використовуючи своє службове становище, ввів недостовірні відомості до системи ІПНП щодо протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 083607 за частиною першою статті 130 КУпАП, безпідставно повернув ОСОБА_2 посвідчення водія серії НОМЕР_2 від 21.08.2015, не зважаючи на той факт, що відповідно до Постанови Суворовського районного суду м. Одеси по справі № 523/5260/22 від 06.06.2022 ОСОБА_2 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 КУпАП та позбавлено права керування транспортними засобами строком на 1 (один) рік.

Так, відповідно пункту 2 резолютивної частини висновку службового розслідування від 22.07.2022 року дисциплінарно комісія вважає, що відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування, підтвердились.

Пунктом 3 зазначеного висновку запропоновано за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 8-9 розділу XII Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС від 07 листопада 2015 року № 1395, пунктів 6 та 11 Порядку тимчасового вилучення посвідчення водія на транспортний засіб та його повернення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 грудня 2008 року № 1086, пункту 6 розділу IV Положення про інформаційно- телекомунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом МВС від 03 серпня 2017 року № 676, пунктів 1, 2, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту; абзаців першого, другого, п`ятого пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року № 1179; підпунктів 2.1.2.-2.1.5., 2.1.9. та 2.1.11. пункту 2.1. розділу 2 посадової інструкції старшого інспектора з особливих доручень ВАП УПП в Одеській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 13 листопада 2017 року № 6086, та у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту, до старшого інспектора з особливих доручень ВАП УПП в Одеській області ДПП майора поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Наказом Департаменту патрульної поліції від 25.07.2022 №430 до старшого інспектора з особливих доручень ВАП УПП в Одеській області ДПП майора поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

08.08.2022 року ОСОБА_1 ознайомився із наказом від 25.07.2022 №430, про що свідчить його підпис на останньому аркуші наказу.

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України По особовому складу від 08.08.2022 № 1005 о/с відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію звільнено зі служби в поліції по управлінню патрульної поліції в Одеській області майора поліції ОСОБА_1 , старшого інспектора з особливих доручень ВАП з 08 серпня 2022 року.

Копію зазначеного наказу ОСОБА_1 отримав 08.08.2022 року, про що свідчить його підпис.

Позивач, не погоджуючись з Наказом Департаменту патрульної поліції від 25.07.2022 №430, вважаючи його протиправним та такими, що підлягає скасуванню, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України Про національну поліцію від 02.07.2015р. № 580-VIII.

Відповідно до ст. 3 Закону України Про Національну поліцію, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України Про Національну поліцію: поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до статті 59 Закону України Про Національну поліцію служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Частиною першою статті 18 Закону України Про Національну поліцію встановлено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Крім того, пункти 1, 2, 3, 6, 7, 11 частини 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, зобов`язують поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.

Згідно із статтею 19 Закону України Про Національну поліцію у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною другою статті 19 Закону України Про Національну поліцію передбачено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України Про Національну поліцію поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни й поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, мiжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керiвникiв (частина перша статтi 1 Дисциплінарного статуту).

Згідно із статтею 2 Дисциплінарного статуту, за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських. Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Статтею 2 Дисциплінарного статуту визначено, що Керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний:

1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського;

2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій;

3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського;

4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень;

5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності;

6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними;

7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень;

8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Згідно зі ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з положеннями ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (стаття 16 Дисциплінарного статуту).

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту. Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення. У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Повноваження голови та членів дисциплінарної комісії визначаються статтею 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893.

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок), службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пунктів 1-3 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно пунктів 7-8 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. За рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.

Відповідно до пунктів 1-2 розділу VІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості:

дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

підстава для проведення службового розслідування;

форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:

обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;

пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;

обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

При проведенні службових розслідувань за фактами витоку секретної інформації зазначаються форма допуску до робіт, пов`язаних з державною таємницею, поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, або осіб, дані яких зазначаються у висновку службового розслідування, а також номер, дата наказу про надання доступу до секретної інформації та найменування органу і посадової особи, який(а) видав(ла) цей наказ.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються:

висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування;

вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;

відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;

запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Згідно п. 1 розділу VІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Аналiз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України Кабінету Міністр України, наказів, інших нормативно-правових i актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслiдкiв та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обгрунтовуючи при цьому своє рішення у наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Вирішуючи спір, суд враховує, що підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності став Висновок службового розслідування від 22.07.2022 р. щодо встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни старшим інспектором з особливих доручень ВАП УПП в Одеській області ДПП майором поліції ОСОБА_1 , що виразилось у безпідставному поверненні посвідчення водія серії НОМЕР_3 від 21.08.2015 громадянину ОСОБА_2 , а також у внесенні неправдивих відомостей до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», про що стало відомо з рапорту начальника відділу адміністративної практики УПП в Одеській області ДПП капітана поліції ОСОБА_9 (реєстр. № ВН 6661/41/13/03/22 від 23.06.2022).

Судом встановлено, що позивач у пояснннях наданих під час службового розслідування, а також в адміністративному позові, не заперечує факт помилкового внесення неправдивих відомостей до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», а також повернення посвідчення водія громадянину ОСОБА_2 на підставі заяви останнього про повернення посвідчення водія.

Разом з цим, на переконання позивача, ним, одразу після виявлення його безпосереднім керівником факту невідповідності даних в системі ІПНП, вжиті заходи щодо відвернення негативних наслідків його дій шляхом виклику ОСОБА_2 та повернення посвідчення водія НОМЕР_2 до адміністративної практики управління патрульної поліції в Одеській області ДПП як помилково повернутого.

Суд наголошує, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Судом встановлено, що в матеріалах справи наявна позитивна службова характеристика позивача, відповідно до якої останній за період служби в органах внутрішніх справ та органах поліції зарекомендувавв себе з позитивної сторони, як кваліфікований, грамотний, принциповий співробітник. Добре знає специфіку роботи патрульної служби, має досвід роботи з людьми. Здатний швидко оцінювати ситуації, що виникають, і приймати правильні та самостійні рішення. Здійснює постійний контроль за своєю роботою та робить відповідні висновки в разі зауважень чи критики. На критику реагує вірно та усуває недоліки.

Крім цього, до адміністративного позову позивачем додані його заохочення у службі в поліції, а саме: копія листа-подяки ОСОБА_1 за сумлінне ставлення до виконання службових обов`язків, самовіддану та плідну працю в лавах патрульної поліції, копія подяки до дня захисника України, копія відзнаки Президента України "За участь в антитерористичній операції, копія відзнаки Національної поліції України за 10 років сумлінної служби, копія подяки начальника Патрульної поліції України за особистий внесок у справі захисту Української держави, під час виконання завдань у зоні бойових дій.

Твердження позивача щодо вжиття заходів для повернення посвідчення водія громадянина ОСОБА_2 до адміністративної практики управління патрульної поліції в Одеській області ДПП, що підтверджується актом вилучення посвідчення водія від 23.06.2022 р., суд розцінює як вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати. При цьому, відповідачем не надана оцінка таким діям позивача ані у висновку службового розслідування, ані у відзиві на адміністративний позов.

Між тим, проаналізувавши матеріали службового розслідування, на підставі яких був прийняти оскаржуваний наказ, судом встановлено, що під час службового розслідування не враховані обставини, що пом`якшують відповідальність позивача, а саме: усвідомлення та визнання позивачем своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; позитивна службова характеристика позивача; наявність заохочень та державних нагород; вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди.

Суд також приймає до уваги наявність двох протоколів про адміністративне правопорушення №083607 та №083606, складених відносно громанядина ОСОБА_2 в один і той же день - 24.04.2022, а також наявність двох постанов Суворівського районного суду м. Одеси відносно громанядина ОСОБА_2 , відповідно до яких вирішено:

- « ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , притягнути до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпроАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а саме у сумі 850 гривень. Після набрання Постановою законної сили тимчасово вилучене посвідчення водія серії та номеру НОМЕР_2 повернути за належністю - ОСОБА_2 .» (Постанова Суворовського районного суду м. Одеси по справі № 523/4668/22 від 26.05.2022 року);

- «Накласти на ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпроАП, стягнення у виді штрафу в розмірі 1000 (однієї тисячі) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто стягнути з цієї особи в доход держави 17000 (сімнадцять тисяч) грн, а також позбавити права керування транспортними засобами на строк 1 (один) рік.» (Постанова Суворовського районного суду м. Одеси по справі № 523/5260/22 від 06.06.2022 року).

Зазначене, на переконання суду, дає підстави вважати що дії позивача по внесенню невірних відомостей до ІПНП та поверненню посвідчення водія ОСОБА_2 можуть носити саме помилковий характер, а не використання позивачем свого службового становища, як це зазначено у висновку службового розслідування.

При цьому в ході службового розслідування відповідачем не встоновлючалось чи дії позивача носять помилковий характер, що додатково свідчить про неповноту висновків службового розслідування.

Отже, враховуючи те, що у висновку службового розслідування від 22.07.2022 відсутнє посилання комісії на службову характеристику позивача, не врахована особа порушника, попередня поведінка поліцейського, його ставлення до служби, не надана оцінка обставинам, що пом`якшують відповідальність, суд приходить висновку про порушення відповідачем статті 19 Дисциплінарного статуту та пункту 4 розділу VI Порядку №893 під час провдення службового розслідування.

Щодо обрання виду дисциплінарного стягнення, застосовного до позивача, суд зазначає наступне.

Відповідач у відзиві на позовну заяву пояснює вибір застосованого дисциплінарного стягнення реалізацією керівником дискреційних повноважень, зауважуючи на сукупність прав та обов`язків начальника Департаменту патрульної поліції, що надають можливість вибору на власний розсуд одного з кількох варіантів управлінських рішень.

Відповідно ч. 3 ст. 3 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Звільнення зі служби в поліції - є найсуворішим видом дисциплінарних стягнень.

Частиною 2 ст. 29 Дисциплінарного статуту, визначено, що у період дії воєнного стану дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Хоча і вимоги щодо проведення службового розслідування не передбачають наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень, проте, під час перевірки обов`язковим є встановлення: обставин, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомостей, що характеризують поліцейського, а також даних про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень, вид і розмір заподіяної шкоди (п. 4 Розділу 5 Порядку).

Вищезазначене в сукупності впливає на обрання керівником дисциплінарного стягнення.

Як вже зазначалось судом, дисциплінарною комісією, а також суб`єктом прийняття оскаржуваного наказу не враховувались обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього, відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень, вид і розмір заподіяної шкоди.

Водночас, в матеріалах службового розслідування наявна позитивна службова характеристика позивача. Судом також встановлено, що за час служби в органах внутрішніх справ та поліції неодноразово заохочувався керівництвом.

При цьому, доказів наявності у позивача попередніх дисциплінарних стягнень до суду не надано.

Зазначення у службовій характеристиці позивача щодо того, що він був притягнутий до дисциплінарної відповідальності та мав стягнення у 2021 року, суд не приймає до уваги, адже доказів викладеного до суду не надано. Дані про наявність у позивача дисциплінарних стягнень також відсутні й у висновку службового розслідування. Посилання у поясненнях начальника ВАП УПП в Одеській області ДПП Горбатової Г.Ю. на аналогічний випадок неналежного зберігання посвідчення водія позивачем не підтверджують факту наявності дисциплінарного стягнення або проведення дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 .

Таким чином, суд зазначає, що відповідачем не доведено неможливості застосування до позивача іншого, передбаченого ст. 13 Дисциплінарного статуту, виду дисциплінарного стягнення, окрім як звільнення зі служби в поліції.

Враховуючи вищевикладене, застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції є протиправним та необґрунтованими.

З огляду на зазначене, суд вважає наказ Департаменту патрульної поліції від 25.07.2022 року №430 про застосування до старшого інспектора з особливих доручень ВАП УПП в Одеській області ДПП майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Таким чином, суд приходить висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 25.07.2022 року № 430.

Суд встановив, що на підставі оскаржуваного Наказу відповідачем прийнято наказ Департаменту патрульної поліції від 08.08.2022 року №1005 о/с, яким звільнено зі служби в поліції по управлінню патрульної поліції в Одеській області майора поліції ОСОБА_1 .

При цьому, суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У зв`язку з цим суд вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 08.08.2022 року №1005 о/с щодо звільнення зі служби в поліції по управлінню патрульної поліції в Одеській області майора поліції ОСОБА_1 .

Суд вважає, що саме такий спосіб захисту порушеного права позивача з боку відповідача є належним та достатнім в даному випадку.

Суд зазначає, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправнi рiшення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення (постанова ВС України від 16 вересня 2015 року у справі 826/4418/14).

Розглянувши позовну вимогу позивача про поновлення майора поліції ОСОБА_1 на раніше займаній посаді - старшого інспектора з особливих доручень ВАП УПП Одеській області Департаменту патрульної поліції, суд зазначає наступне.

Вiдповiдно до ч.1 ст. 235 КЗпП України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

З урахуванням встановлених обставин справи, суд дійшов висновку, що відповідачем трудові гарантії позивача були порушені при звільненні позивача, у зв`язку із чим повинні бути відновлені шляхом поновлення ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора з особливих доручень ВАП УПП Одеській області Департаменту патрульної поліції.

Згідно п.2.27 Iнструкцiї про порядок ведення трудових книжок працiвникiв, затвердженої наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України та Міністерства соціального захисту населення України №58 від 29 липня 1993 року, днем звiльнення вважається останній день роботи.

Як вбачається з матеріалів справи, позивача було звiльнено з посади старшого інспектора з особливих доручень ВАП УПП Одеській області Департаменту патрульної поліції з 08.08.2022 року.

Toбтo, враховуючи приписи п. 2.27 Iнструкцiп № 58, саме 08.08.2022 року є останнім робочим днем позивача на займаній посаді.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного суду по справі №520/11394/2020 вiд 30.11.2021 р.

Оскільки 08.08.2022 року було останнім робочим днем позивача перед звiльненням, суд вважає, що ОСОБА_1 підлягає поновленню на посаді з 09.08.2022 року.

Щодо позовних вимог про стягнення на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд зазначає наступне.

Вiдповiдно до ч.2 ст. 235 КЗпП України, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не бiльш як за один рiк.

Згідно з ч.1 ст. 27 Закону України "Про оплату праці" порядок обчислення середньої заробiтної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Так, вiдповiдно до абз. 3 п. 2 Порядку обчислення середньої заробiтної плати, затвердженого постановою КМУ вiд 08.02.1995 р. №100 (далі Порядок №100), середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана вiдповiдна виплата.

Згідно п. 5 Порядку № 100, нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробiтноп плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробiтної плати за останнi два мiсяцi роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (година) заробітна плата визначається діленням заробiтной плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарнi) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів за цей період (п. 8 Порядку N 100).

Згідно з пунктом 9 розділу І Загальні положення Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 квітня 2016 року № 260 та зареєстрованими в Міністерстві юстиції України від 29 квітня 2016 року № 669/28799 (далі - Порядок № 260) при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата. Виплата грошової компенсації за невикористану в році звільнення відпустку проводиться, виходячи з розміру місячного грошового забезпечення, право на отримання якого поліцейський має відповідно до чинного законодавства, на день звільнення із служби. При цьому одноденний розмір грошового забезпечення визначається шляхом ділення розміру грошового забезпечення на 30 календарних днів. Кількість днів для виплати грошової компенсації за невикористану відпустку вказується в наказі про звільнення (абзаци сьомий, восьмий пункту 8 розділу III Окремі питання виплати грошового забезпечення Порядку № 260).

З системного аналізу вищенаведених норм Порядку № 100 та Порядку № 260 можна дійти висновку, що згідно з чинним законодавством нарахування середнього грошового забезпечення за весь час затримки розрахунку при звільненні поліцейським проводиться шляхом множення середньоденного грошового забезпечення на число календарних днів, які мають бути оплачені за середнім грошовим забезпеченням.

Відповідно до Довідки про доходи №1878 вiд 25.10.2022 року грошове забезпечення ОСОБА_1 за два місяці перед звільненням склало 26 689,64 грн.:

за червень 2022 року 15 532,99 грн.

за липень 2022 року 11 156,65 грн.

Фактична кількість відпрацьованих робочих днів за останні два місяці перед звільненням дорівнює 61 день.

Згідно з Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 року № 100, середньомісячне грошове забезпечення позивача склало 13 344,82 грн. = (15 532,99 грн. + 11 156,65 грн.) : 2 місяця; середньоденне грошове забезпечення позивача склало 437,53 грн. = 26 689,64 грн. : 61 днів.

Вимушений прогул з дати звільнення позивача по дату прийняття даного рішення, а саме 09.08.2022 року по 26.10.2022 року, складає 79 календарні (відпрацьовані) дні (23+30+26).

З огляду на вищевикладене, суд вважає за необхiдне стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_13 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 09.08.2022 року по 26.10.2022 року у сумі 34 564, 87 грн. (437,53*79) з відрахуванням обов`язкових платежів до бюджету та спеціальних фондів.

Таким чином, вимоги позивача щодо поновлення майора поліції ОСОБА_1 на раніше займаній посаді - старшого інспектора з особливих доручень ВАП УПП Одеській області Департаменту патрульної поліції та стягнення з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу підлягають задоволенню шляхом зобов`язання Департаменту патрульної поліції поновити ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора з особливих доручень відділу адміністративної практики Управління патрульної поліції Одеській області Департаменту патрульної поліції з 09.08.2022 року та стягнення з Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 09.08.2022 року по 26.10.2022 року у сумі 34 564, 87 грн з відрахуванням обов`язкових платежів до бюджету та спеціальних фондів.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 371 КАС України рішення суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби підлягають негайному виконанню, рівно як і рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць підлягають негайному виконанню.

Відповідно до зазначеної норми суд вважає за необхідне допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та в частині стягнення з відповідача на користь ОСОБА_1 грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць у розмірі 13 344,82 грн.

У контексті оцінки кожного аргументу (доводу), наданого стороною, суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах Проніна проти України (пункт 23) і Серявін та інші проти України (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів і інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

В пункті 42 рішення Європейського суду з прав людини у справі Бендерський проти України від 15 листопада 2007 року, заява № 22750/02, зазначено, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають у достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися в світлі обставин кожної справи.

З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що решта аргументів відповідача, які мають значення для правильного вирішення спору, на вирішення спірних правовідносин не впливають та не змінюють судовий розсуд цього спору за результатами судового процесу.

В адміністративному судочинстві принцип верховенства права зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

Згідно зі статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на Відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Згідно зі ст. 249 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про те, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України Про судовий збір від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 241-246, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, 3, м. Київ, 03048, ) про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 25.07.2022 року № 430.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 08.08.2022 року №1005 о/с.

Зобов`язати Департамент патрульної поліції Національної поліції України поновити ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора з особливих доручень відділу адміністративної практики Управління патрульної поліції Одеській області Департаменту патрульної поліції з 09.08.2022 року.

Стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (вул. Федора Ернста, 3, м. Київ, 03048, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 09.08.2022 року по 26.10.2022 року у сумі 34 564, 87 грн. (тридцять чотири тисячі п`ятсот шістдесят чотири гривні вісімдесят сім копійок) з відрахуванням обов`язкових платежів до бюджету та спеціальних фондів.

Допустити негайне виконання рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора з особливих доручень відділу адміністративної практики Управління патрульної поліції Одеській області Департаменту патрульної поліції з 09.08.2022 року

Допустити негайне виконання рішення в частині стягнення на користь ОСОБА_1 заробітної плати за один місяць у розмірі 13 344,82 грн. (тринадцять тисяч триста сорок чотири гривні вісімдесят дві копійки) з урахуванням належних до сплати податків та інших обов`язкових платежів.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст.255 КАС України.

Рішення може бути оскаржено в порядку та строки встановлені ст. ст. 293, 295 КАС України.

Суддя А.А. Радчук