Справа № 240/12932/22
Суддя: Романченко Євген Юрійович
Дата ухвалення: 2022-10-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2022 року м. Житомир справа № 240/12932/22

категорія 106030000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Романченка Є.Ю., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 09.06.2022 № 349 " Про застосування до працівника УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення" в частині застосування до дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади;

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 14.06.2022 № 852 о/с " По особовому складу";

- поновити на посаді начальника сектору зв"язку та телекомунікацій Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що службове розслідування проведено необ"єктивно, оскільки єдиною підставою для проведення службового розслідування та застосування до нього крайнього заходу дисциплінарного впливу - звільнення з посади є конфліктна ситуація, яка склалася 21.03.2022 між ним та т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу чергової служби УПП в Житомирській області ДПП старшим лейтинантом поліції ОСОБА_2 .

Крім того вважає, що відповідачами не враховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Ухвалою судді прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання у справі на 15.08.2022 о 10:30.

Департаментом патрульної поліції подано до суду відзив на адміністративний позов, з проханням відмовити позивачу у задоволенні позову. В обґрунтування відзиву вказано, що застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади є правомірним і пропорційний вчиненому дисциплінарному проступку.

У підготовчому засіданні 15.08.2022 оголошено перерву до 15.09.2022 у зв"язку із викликом свідків.

22.08.2022 представником позивача подано до суду відповідь на відзив, в якому останній зазначив, що жоден факт, що викладенний у відзиві на позовну заяву, не знайшов свого підтвердження у доказах, що були долучені до нього, а також суперечать висновкам проведеного досудового розслідування кримінального провадження № 0000055 по обвинуваченню ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 365 Кримінального кодексу України.

15.09.2022 за результатами підготовчого засідання, судом, без виходу до нарадчої кімнати, постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. Розгляд справи по суті розпочато.

15.09.2022 року оголошено перерву у розгляді справи до 28.09.2022 року.

28.09.2022 року оголошено перерву у розгляді справи до 29.09.2022 року.

29.09.2022 року судом постановлено ухвалу без виходу до нарадчої кімнати про подальший розгляд справи у письмовому провадженні.

Представник позивача позовні вимоги підтримав та просив задовольнити їх в повному обсязі посилаючись на досліджені докази та доводи викладені в позовній заяві та відповіді на відзив.

Представник відповідача у судовому засіданні позов не визнав, просив суд позовні вимоги залишити без задоволення, посилаючись на міркування наведені у відзиві.

Також в ході розгляду справи були допитані свідки ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_2 .

Суд, розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, покази свідків, повно і всебічно з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, перевіривши їх наявними в матеріалах справи доказами, дійшов наступних висновків.

Встановлено, що наказом Департаменту патрульної поліції від 14.06.2021 № 14.06.2021 № 494 о/с "Про особовий склад" інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП в Житомирській області ДПП капітана поліції ОСОБА_1 призначено начальником сектору зв"язку та телекомунікацій Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП в Житомирській області ДПП)

На підставі доповідної записки начальника УПП в Житомирській області ДПП від 30.03.2022 № 2702/41/28/01-2022 винесено наказ начальника Департаменту патрульної поліції щодо призначення службового розслідування з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни 21.03.2022 начальником сектору зв"язку та телекомунікацій УПП в Житомирській області ДПП майором поліції ОСОБА_1 під час словесного конфлікту з т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу чергової служби УПП в Житомирській області ДПП старшим лейтинантом поліції ОСОБА_2 , в ході якого майор поліції ОСОБА_1 вийняв табельну вогнепальну зброю з кобури без потреби, що є грубим порушенням вимог інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ від 01.02.2016 № 70.

За результатами службового розслідування 30.05.2022 комісія сформувала наступний висновок. За вчинення дисциплінарного проступку з обтяжуючими обставинами, передбаченими пунктом 3 частини шостої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, що виразився в порушенні вимог пункту 2 частини першої статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 5, 6, 11 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, підпунктом 2 пункту 4 розділу І, підпунктами 1,3 пункту 6 розділу І, підпунктом 1 пункту 10 розділу І, пункту 1 розділу IV пункту 4 розділу IV Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ від 01 лютого 2016 року №70, абзаців 9, 1 пункту 1, пункту 3 розділу II та пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ від 09 листопада 2016 року № 1179, підпункту 2.3 посадової інструкції начальника сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Житомирській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.12.2017 № 6086, відповідно до пункту 6 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, застосувати до начальника сектору зв`язку та телекомінкацій УПП в Житомирській області ДПП поліції майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади. Також за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пункту 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», абзаців 9, 1 пункту 1 розділу II та пункту З розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ від 09 листопада 2016 року № 1179, відповідно до частини одинадцятої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІП вирішено попередити т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу чергової служби управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 про необхідність дотримання службової дисципліни.

Наказом Департаменту патрульної поліції № 349 від 09.06.2022, прийнято рішення про накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади.

Наказом Департаменту патрульної поліції № 852 о/с від 14.06.2022 року ОСОБА_1 було звільнено з начальника сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Житомирській області ДПП.

Не погодившись з такими рішеннями відповідача, позивач звернувся до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд, зважаючи на сукупність встановлених у цій справі обставин, не може погодитись з висновком відповідача про доведеність підстав для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, зважаючи на таке.

Відпвідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частина 6 ст. 43 Конституції України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.

Так, правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" №580-VIII від 02 липня 2015 року (Закон №580).

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону №580 у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону №580 поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Частиною 1 ст. 18 Закону №580 визначені основні обов`язки поліцейського, зокрема поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Статтею 19 Закону №580 передбачені види відповідальності поліцейських. У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (Дисциплінарний статут).

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 1 Дисципланірного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Дисциплінарного статуту).

При цьому, ст. 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно зі ч. ч. 1-4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ст. 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

-надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

- подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

-ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

- подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

- користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Так, на виконання вимог Дисциплінарного статуту наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (Порядок №893), зареєстрований у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 року за №1355/32807.

Згідно п. 1 розділу ІІ Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо) (п. 4 розділу ІІ Порядку).

Відповідно до п. 7 розділу IV Порядку кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Пунктом 1 розділу V Порядку визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до наказу ДПП від 30.03.2022 № 460 "Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків" було призначено службове розслідування з метою встановлення причин та обставин події за участі начальника сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Житомирській області ДПП майора поліції ОСОБА_1 , що мала місце 21.03.2022.

За результатами службового розслідування до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення - звільнення з посади (Наказ ДПП №349 від 09.06.2022).

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, підставою для звільнення позивача з посади стало вчинення ним дій, сутність яких, за переконанням відповідача, полягає у порушенні службової дисципліни, а саме - дістав табельну вогнепальну зброю із кобури без потреби, чим створив загрозу життю оточуючим.

Суд вважає за необхідне зазначити про те, що ст. 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Окрім цього, для вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясування наявності складу дисциплінарного проступку в його діяннях.

Традиційно, склад дисциплінарного проступку включає суб`єкт, суб`єктивну сторону, об`єкт і об`єктивну сторону.

Суб`єктом дисциплінарного проступку завжди є особа, яка перебуває у трудових правовідносинах з власником або уповноваженим ним органом. Суб`єктивну сторону дисциплінарного проступку характеризує вина, тобто певне психічне ставлення особи до своїх протиправних дій і їх шкідливих наслідків. Об`єктом будь-якого правопорушення є правопорядок, що регулюється нормами права, а об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою правопорушника.

Як встановлено судом з матеріалів справи та дослідженого під час судового засідання відеозапису, ОСОБА_1 близько 12 години, перебуваючи у звільненні після добового чергування, прибув у цивільному одязі до приміщення Управління патрульної поліції в Житомирській області, що за адресою: АДРЕСА_1 , на вимогу телефонного дзвінка ОСОБА_6 з вказівкою надати дублікат ключів від підвального приміщення, яке використовувалося, зокрема, як тимчасовий склад для зберігання майна сектору зв"язку та телекомунікації. Прибувши до вказаного підвального приміщення, ОСОБА_1 побачив невідому особу, яка використовуючи електроінструмент та в присутності ОСОБА_2 , вчиняла дії щодо проникнення до вказаного приміщення. З метою фіксування вказаних дій ОСОБА_1 почав здійснювати відеозйомку за допомогою власного мобільного телефону. Внаслідок вказаних обставин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відбулася суперечка з використанням нецензурної лайки. Під час суперечки, ОСОБА_2 прийняв рішення вивести ОСОБА_1 з приміщення та припинити відеозйомку, внаслідок чого почав рухатися у напрямку останнього.

З показів ОСОБА_1 вбачається, що внаслідок віктивної поведінки ОСОБА_2 , що виражалась в ударах по тулубу, він почав задкувати та підніматись по сходинкам до фоє адмінбудівлі, внаслідок ударів ОСОБА_2 у нього розстебнулася напоясна кобура, з якої він дістав пістолет щоб не допустити падіння даної зброї на землю.

Свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які в той день несли службу з охорони вказаної адмінстративної будівілі (пост № 1) зазначили, що ОСОБА_2 виштовхав ОСОБА_1 , тримаючи його за комір та ліву руку. Також вказані свідки зазначили, що ОСОБА_1 добровільно передав їм свою табельну вогнепальну зброю, яка перебувала на запобіжнику.

Окрім цього зі свідчень ОСОБА_2 вбачається, що ОСОБА_1 не висловлював жодних погроз використання своєї табельної вогнепальної зброї. Ці ж обставини підтвердили і інші свідки.

Також з показів ОСОБА_2 , що були надані під час судового розгляду, вбачається, що останньому не відомо про результати службового розслідування стосовно події за його участі.

Дисципліарним статутом встановлено, що дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності.

Водночас під час службового розслідування, на думку суду, не було надано оцінку усім обставинам вказавного конфлікту. Зокрема, тим обставинам, що ОСОБА_1 отримав тілесні ушкодження та факт застосування ОСОБА_2 спеціальних засобів - кайданок, в яких ОСОБА_1 перебував близько 30 хвилин.

Так судом встановлено, що у провадженні Богунського районного суду м. Житомира перебуває кримінальне провадження № 0000055 по обвинуваченню ОСОБА_2 за статтею 365 частини 2 КК України. Зокрема, ОСОБА_2 обвинувачується у тому, що перебуваючи на посади тимчасово виконуючого обов"язків заступника начальника УПП в Житомирській області - начальник відділу чергової служби УПП в Житомирській області, діючи всупереч вимог статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, статей 21, 28, 29 Конституції України, статей 1, 2, 3,6 підпунктів 1, 2 та 4 статті 7, пункту 1 статті 8, пункту 3 статті 11, пунктів 1, 2 статей 18, 23, 29, 42, 43, 44, пункту 10 статті 45, статті 64 Закону України " Про Національну поліцію", також службових обов"язків, визначених посадовою інструкцією, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 18.11.2021 № 2570, старший лейтенант поліції ОСОБА_2 умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки, без складання будь-яких адміністративних матеріалів, перевищуючі свої службові повноваження, безпідставно застосував до начальника сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_1 насильство та спеціальні засоби - кайданки, заподіявши йому тілесні ушкодження, а також вчинив дії, що ображають особисту гідність потерпілого.

Суд враховує, що абзацами 1, 2, 7, 8 п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку.

Відповідно до пункту 3 розділу IV Правил №1179, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Вказані положення законодавства передбачають, що поліцейський при проходженні служби, у своїй повсякденній діяльності та поза межами служби, повинен дотримуватися та бути прикладом неухильного дотримання Конституції України, Законів України та інших нормативно-правових актів, які регламентують діяльність такого працівника, а також Присяги поліцейського.

Враховуючи викладене, на переконання суду, службове розслідування було проведено поверхнео, не в повному обсязі, а висновки службового розслідування висвітлені однобоко та грунтуються на припущеннях, які не підтвердженні належними доказами. Серед іншого у вказаному службовому розслідуванні не надано оцінку дотримання норм професійної етики учасниками конфлікту.

Також, відповідачем не дотримано критерію обґрунтованості, оскільки, приймаючи рішення про наявність в діях позивача ознак дисциплінарного проступку, яке тягне за собою звільнення з посади, не враховано всіх обставин, які мали бути враховані. У висновку службового розслідування не зазначено про наявність чи відсутність пом`якшуючих обставин, не надано оцінки особі позивача (попередня поведінка, ставлення до служби, наявні нагороди). Відповідач не надав жодних доказів, які б підтверджували правомірність висновку службового розслідування.

Крім того, відповідачем не мотивовано неможливості застосування до позивача, іншого передбаченого статтею 13 Дисциплінарного статуту, виду дисциплінарного стягнення, окрім як звільнення з посади.

Зважаючи на встановлені обставини, суд прийшов до висновку, що наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 09.06.2022 № 349 " Про застосування до працівника УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення" у вигляді звільнення з посади не відповідає вказаним критеріям правомірності, є необґрунтованим та протиправним, а тому підлягає скасуванню.

Щодо позовної вимоги, про визнання протиправним та скасування наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 14.06.2022 № 852 о/с " По особовому складу", суд зазначає наступне.

Оскільки суд прийшов до висновку про протиправність наказу ДПП Національної поліції України від 09.06.2022 № 349 "Про застосування до працівника УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення", та його скасуванню, то на думку суду наказ ДПП Національної поліції України від 14.06.2022 № 852 о/с " По особовому складу", як наслідок є також неправомірним та підлягає скасуванню.

Щодо позовної вимоги про поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника сектору зв`язку та телекомунікацій Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції, суд зазначає наступне.

Законом "Про Національну поліцію" (Закон №580-VIII) не визначено процедури поновлення протиправно звільненого поліцейського на посаді, відповідно, застосуванню підлягають норми трудового законодавства.

За приписами частини першої статті 235 Кодексу законів про працю України, в разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Щодо дати поновлення, то як вбачається з наказу від 14.06.2022 № 852 о/с "По особовому складу", позивача звільнено зі служби в поліції з 14.06.2022.

Згідно приписів частин другої та третьої статті 77 Закону №580-VIII, днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення; день звільнення вважається останнім днем служби. Відтак, позивач підлягає поновленню на посаді з 14.06.2022.

Відповідно до статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України, негайно виконуються рішення суду, зокрема, поновлення на посаді у відносинах публічної служби (пункт 3).

Відтак, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді підлягає негайному виконанню.

Щодо зобов`язання відповідача подати звіт про виконання судового рішення, суд зазначає таке.

Частиною першою статті 382 КАС України передбачено, що суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, має право зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Приймаючи до уваги обставини даної справи, суд вважає за необхідне зобов`язати суб`єкта владних повноважень подавати звіт про виконання даного судового рішення у десятиденний строк з дня набрання рішенням законної сили

Також, відповідно до положень ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, сплачений позивачем судовий збір у сумі 992,40 грн необхідно відшкодувати за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 90, 243-246, 255, 293, 295 КАС України, суд -

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (вул. Федора Ернста, 3, м. Київ 48,) про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № 349 від 09.06.2022 "Про застосування до працівника УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення" в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від №852 о/с від 14.06.2022 "По особовому складу".

Поновити ОСОБА_1 , поліцейського взводу №2 роти №3 батальйону управління патрульної поліції в Житомирській області, з 07.01.2021.

Звернути рішення до негайного виконання в частині поновлення на посаді начальника сектору зв"язку та телекомунікацій управління патрульної патрульної поліції в Житомирській області.

Встановити Департаменту патрульної поліції Національної поліції України строк у 10 днів з дня набрання рішенням законної сили для подання звіту про його виконання.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 992,40 грн витрат по сплаті судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Є.Ю. Романченко