Справа № 520/6633/22
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2022-10-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

27 жовтня 2022 року № 520/6633/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі судді Білової О.В., розглянувши в порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в якому просить суд:

1. визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України «Про застосування до працівників Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» від 22.07.2022 № 422 в частині застосування до інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

2. визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України «По особовому складу» від 03.08.2022 № 979 о/с;

3. поновити інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрований та проживає: АДРЕСА_2 , на посаді з 03.08.2022;

4. стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрований та проживає: АДРЕСА_2 , середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 03.08.2022 по день набрання рішенням суду про поновлення законної сили.

Ухвалою судді від 26.08.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі в порядку ст. 262 КАС України, витребувано у відповідача довідку про середньоденну заробітну плату (грошове забезпечення) позивача; належним чином завірені копії усіх матеріалів службового розслідування, що були підставою для звільнення позивача зі служби.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що згідно наказу начальника Департаменту патрульної поліції «Про застосування до працівника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» від 22.07.2022 № 422 позивача було притягнуто до найсуворішого виду дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з служби в поліції. Накладене на позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції було виконано наказом начальника Департаменту патрульної поліції «По особовому складу» від 03.08.2022 № 979 о/с. Висновки службового розслідування свідчать про те, що саме ймовірна причетність працівників УПП в Харківській області ДПП до протиправних дій, які кваліфікуються за ознаками ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, є підставою та предметом дослідження проведеного службового розслідування, за результатами якого позивача притягнуто до найсуворішого виду дисциплінарної відповідальності та звільнено зі служби в поліції. По вказаному вище факту лише розпочато досудове розслідування кримінального провадження від 21.03.2022 за № 0000179, внесено в ЄРДР за ознаками ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, тривають слідчі та розшукові дії, в ході яких позивачу не надано жодного статусу у кримінальному провадженні, позивача навіть не допитано в якості свідка, факт можливих неправомірних дій позивача, які б могли кваліфікуватися лише працівниками Державного бюро розслідувань в рамках кримінального провадження від 21.03.2022 за № 0000179, за ознаками кримінального злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, задекларований в наказі Департаменту патрульної поліції «Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень» від 22.07.2022 № 422 як встановлений, а підставою для такого висновку дисциплінарної комісії став лише наявний факт внесення відомостей про подію, яка містить ознаки кримінально карного діянні, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу У

Представник позивача також посилався на те, що загальними підставами припинення служби в поліції за вчинення кримінального злочину є саме набрання законної сили рішенням суду про притягнення до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення (п. 10 ч. 1 ст. 77 Закону №580-VIII), в той час як реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону №580-VIII), є спеціальною підставою, яка застосовується за вчинення дисциплінарного проступку, не пов`язаного з протиправним діянням, що не передбачає кримінальну відповідальність

Від представника відповідача Департаменту патрульної поліції Національної поліції України до суду надійшов відзив, в якому представник відповідача просить суд відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування зазначив, що оскаржуваний наказ є правомірним, з огляду на таке. Позивач під час несення служби в органах патрульної поліції дискредитував себе перед всім особовим складом УПП та цивільними особами, тоді як повинен був бути взірцем дотримання службової дисципліни та законності в цілому. За результатом проведення службового розслідування на підставі наявних матеріалів встановлено, що в період часу з 12.21 по 14.46 годин 20.03.2022 під час дії на території України режиму воєнного стану працівники поліції, до числа яких входив позивач, за відсутності достатніх підстав для застосування превентивного поліцейського заходу, передбаченого пунктами 1-3 частини першої статті 38 Закону України «Про Національну поліцію», проникли до володіння, а саме магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , звідки винесли без дозволу власника фізичної особи підприємця ОСОБА_2 майно, чим грубо порушили права та інтереси вказаної особи, що стало підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та здійснення досудового розслідування в межах кримінального провадження № 0000179 від 21.03.2022, а також призвело до набуття громадського розголосу та суспільного резонансу в соціальних мережах, що підриває авторитет Національної поліції України. Доводи позовної заяви не спростовують факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку та висновків службового розслідування. Матеріалами службового розслідування повністю підтверджується факт порушення ОСОБА_1 службової дисципліни, отже, підстав для визнання протиправними та скасування наказів Департаменту патрульної поліції від 22.07.2022 № 422 та від 03.08.2022 № 979 о/с немає.

Ухвалою суду від 20.10.2022 позовну заяву залишено без руху з причин пропуску строку звернення до суду.

Ухвалою суду від 27.10.2022 поновлено позивачу строк звернення до суду з даним позовом та продовжено розгляд справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив такі обставини.

ОСОБА_1 проходив службу на посаді інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (далі УПП в Харківській області ДПП).

23.05.2022 за №№ 2402еп, 2406еп до управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП) надійшли листи із другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань у місті Полтаві (далі - ТУ ДБР), в яких повідомлено, що ТУ ДБР здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000179 від 21.03.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України щодо можливого викрадення працівниками УПП майна фізичної особи підприємця ОСОБА_2 з приміщення магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , в умовах воєнного стану. Викладено запит на отримання інформації щодо працівників УПП, які 20.03.2022 перебували на службовому транспортному засобі TOYOTA PRIUS, реєстраційні номери НОМЕР_2 .

Отримання вказаної інформації стало підставою для проведення службового розслідування.

Наказом УПП від 31.05.2022 №140 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію, наказом УПП від 14.06.2022 №161 продовжено строк проведення службового розслідування на 15 днів.

Під час проведення службового розслідування було встановлені такі обставини.

Згідно дислокації сил та засобів в період часу з 08.00 20.03.2022 по 08.00 21.03.2022 несення служби на службовому транспортному засобі TOYOTA PRIUS, реєстраційні номери НОМЕР_2 , здійснював наряд № К-0031 у складі: заступника командира батальйону № З УПП в Харківській області ДПП капітана поліції ОСОБА_3 , командира роти № 2 батальйону № З УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , інспекторів взводу № 1 роти № 2 батальйону № З УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції Максименка А.В. та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 .

З метою повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин подій, які мали місце 20.03.2022 під час несення служби, 16.06.2022 був опитаний позивач, який у письмових поясненнях зазначив, що нічого не може пояснити з причини того, що не розуміє суті та предмету службової перевірки/розслідування.

Після повторного роз`яснення підстав проведення службового розслідування старший лейтенант поліції ОСОБА_1 відмовився від надання пояснень, мотивуючи таку поведінку наданням попереднього пояснення від 16.06.2022, які доповнень не мали. Відповіді на уточнюючі питання члена дисциплінарної комісії - старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 щодо обставин події за його участю 20.03.2022 не надав.

Аналогічні пояснення дали інші учасники події.

Вказані факти було зафіксовано в актах про відмову від надання пояснень (матеріалів) або виконання вимог (№ 786вн/41/14/01-2022, № 787вн/41/14/01-2022 від 20.06.2022), вказані події фіксувалися за допомогою портативного відеореєстратора ХА № 02092, відеозапис з якого долучений до матеріалів службового розслідування та наданий відповідачем до матеріалів справи.

Опитаний в ході службового розслідування заступник начальника управління - начальник відділу чергової служби УПП в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_7 пояснив, що 20.03.2022 перед початком несення служби спільно з керівництвом, особовому складу батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП проведено інструктаж щодо професійного виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, а також неухильного дотримання службової дисципліни. В ході проведення службового розслідування опитуваному стало відомо про здійснення ТУ ДБР досудового розслідування, про що внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000179 від 21.03.2022, про можливе скоєння злочину працівниками УПП в Харківській області ДПП, до числа яких входив Позивач. Зокрема, вказані поліцейські з 20.03.2022 по теперішній час про можливі обставини проникнення та вилучення речей (взуття) з магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , не доповідали.

Відповідно до копії протоколу огляду речей від 23.03.2022, складеного старшим оперуповноваженим ТУ ДБР у місті Полтава старшим лейтенантом ОСОБА_8 та який долучений до листа ТУ ДБР з дислокацією у місті Харкові (від 23.05.2022 № 2402еп), зафіксовано огляд оптичного носія інформації CD-R ТМ «VERBATIUM» об`ємом 700 Mb, на якому містяться відеозаписи з камери відеоспостереження, розташованої на фасаді будівлі магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_3 .

Більш детальним переглядом відеозапису (назва файлу: ІМ0 6176, об`єм файлу: 443 МБ (464 889 813 байт), тривалість 00:25:03, початок відеозапису 12.18.22 22.03.2022). а також відеозапису (назва файлу: ІМ0 6167. об`єм файлу: 174 МБ (183 268 969 байт), тривалість 00.09.46. початок відеозапису 14.36.59 22.03.2022) дисциплінарною комісією встановлені фрагменти подій в певні часові проміжки, де в кадрах неодноразово фігурує Позивач та підтверджує цим свою участь зазначених діях.

Так, в ході службового розслідування з відеозапису та при розгляді справи судом встановлено, що позивач у форменому одязі працівника поліції з вогнепальною зброєю, перебуваючи біля фасаду приміщення, в якому розташований магазин « ІНФОРМАЦІЯ_2 » заглядає до середини, після чого заходить у приміщення. В кадрі до позивача підходить інша особа та під`їжджає службовий автомобіль TOYOTA PRIUS, реєстраційні номери НОМЕР_2 , бортовий номер НОМЕР_3 , який пізніше був переміщений вказаними особами до входу в магазин. В подальшому з відеозапису вбачається винос з приміщення магазину зазначеними особами включно з позивачем наповненого предметами полімерного пакету чорного кольору, який в подальшому покладений ними в багажник службового автомобіля.

Ознак виникнення за вказаною адресою у відповідний момент надзвичайної ситуації, зокрема, вибуху, пожежі чи затоплення приміщення, або наявності підстав для проникнення до житла чи іншого володіння особи, передбачених ст. 38 Закону України «Про Національну поліцію», з відеозапису не вбачається. Отже, законних підстав вчинення позивачем як представником правоохоронного органу дій відносно майна ОСОБА_9 в межах виконання служб обов`язків не встановлено, позивачем жодних пояснень своїх дій ані в ході службового розслідування, ані в позові не надано.

За поданим в ході службового розслідування запитом від 01.06.2022 № 2220вн/41/14/02-2022 до другого слідчого відділу ТУ ДБР відповідачем отримано частину копій матеріалів кримінального провадження № 0000179 від 21.03.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України, зокрема, протокол допиту потерпілого - ОСОБА_9 від 31.03.2022, складеного старшим оперуповноваженим ТУ ДБР у місті Полтава старшим лейтенантом Безлюдним І.О., зі змісту якого вбачається, що ФОП ОСОБА_9 зареєстрований з 2019 з метою реалізації взуття під торговою маркою «LYNCH» в межах підприємницької діяльності орендує нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_3 . Вказане приміщення розташоване на першому поверсі та обладнане камерами відеоспостереження та датчиками руху, крім того, одна з камер відеоспостереження знаходиться на фасадній частині приміщення, а саме перед входом до магазину. 24.02.2022 після вторгнення окупаційних військ на територію України підприємницьку діяльність ОСОБА_9 не здійснював. Вказане приміщення магазину залишилось зачинене та поставлено під охорону, у магазині залишились взуття та інше майно, яке належить ОСОБА_9 , як товар. Після чергового бомбардування міста Харкова, зокрема центральної частини міста, у будівлі, в якій розташований магазин, були вибиті всі вікна та частково зникло електропостачання. У зв`язку з великим ризиком для життя ОСОБА_9 не зміг вивезти своє майно з магазину. 20.03.2022 приблизно о 12.40 ОСОБА_9 на телефон почали приходити повідомлення від системи охорони магазину про спрацювання датчиків руху. При перегляді записів з камер відеоспостереження. ОСОБА_9 побачив, що до приміщення магазину зайшли особи у формі поліції, через деякий час винесли та поклали до свого автомобіля TOYOTA PRIUS взуття з магазину та поїхали. Приблизно о 14.40 вказані співробітники поліції на службовому автомобілі повернулись до магазину ОСОБА_9 та ще раз винесл

Відповідно до рапорту інспектора роти № 5 батальйону № З УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції Яковенко І.О., встановлено, що 20.03.2022 працівники поліції, в т.ч. позивач, портативні та автомобільні відеореєстратори, а також планшетний пристрій, не отримували.

Крім того, до матеріалів службового розслідування долучено копію довідки начальника відділу документального забезпечення УПП в Харківській області ДПП ОСОБА_10 про те, що згідно обліку вхідної кореспонденції до відділу документального забезпечення УПП в Харківській області ДПП в період часу з 20.03.2022 по 24.06.2022 рапортів, листів чи інших документів від працівників УПП в Харківській області ДПП чи інших посадових осіб, з приводу перебування поблизу з магазином «LYNCH», розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , та вірогідного проникнення до вказаного приміщення працівниками наряду № 0031, в складі якого перебував позивач, під час несення служби на службовому автомобілі TOYOTA PRIUS, реєстраційний номер НОМЕР_2 , не надходило.

Згідно з відомостями, що містяться у інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» встановлено, що в період часу з 00.00 20.03.2022 по 00.00 22.03.2022 повідомлень зі скороченого екстреного виклику поліції « 102» з приводу подій за адресою: АДРЕСА_3 , до територіальних підрозділів поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області, не надходило.

Моніторингом мережі Інтернет в соціальній мережі «INSTAGRAM» виявлено критичну публікацію з розміщенням фотозображення, на якому міститься службовий автомобіль TOYOTA PRIUS, в напрямку якого рухається працівник поліції у форменому одязі, при цьому у лівій руці знаходиться полімерний пакет чорного кольору, візуально видно, що у пакеті знаходиться майно. На вказаній публікації розміщено запис наступного змісту: «Сегодня бригада полиции ограбила мой магазин. Все снято на видео, в 102 сообщили, но реакции ноль».

Таким чином, у ході проведення службового розслідування встановлено, що 20.03.2022 в період часу з 12.21 по 14.46 під час дії на території України режиму воєнного стану заступник командира батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_3 , командир роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , інспектори взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції Максименко А.В. та старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , за відсутності достатніх підстав для застосування превентивного поліцейського заходу, передбаченого пунктами 1-3 частини першої статті 38 Закону України «Про Національну поліцію», проникли до володіння, а саме магазину « ІНФОРМАЦІЯ_3 », розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , звідки винесли без дозволу власника фізичної особи підприємця ОСОБА_2 майно, чим грубо порушили права та інтереси вказаної особи, що стало підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та здійснення досудового розслідування в межах кримінального провадження № 0000179 від 21.03.2022, а також призвело до набуття суспільного резонансу в соціальних мережах, що підриває авторитет Національної Поліції України.

Дисциплінарна комісія зазначила, що порушення вимог Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту та Правил етичної поведінки поліцейських, допущені вищезазначеними працівниками УПП в Харківській області ДПП під час несення служби, є несумісним зі змістом Присяги працівника поліції, підривають авторитет правоохоронного органу, а тому, врахувавши зібрані під час службового розслідування матеріали, комісія дійшла висновку, що з урахуванням характеру вчиненого правопорушення, ступеня їх вини, заступник командира батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 своїми діями вчинив дисциплінарний проступок, який унеможливлює подальше проходження служби в поліції.

29.06.2022 був складений висновок, затверджений начальником управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції Стрижак А., який визнав необхідність застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, пунктів 1-3 частини першої статті 38 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 та 6 частини третьої статті 1, частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту, абзаців другого-четвертого пункту 1 розділу II Правил № 1179, підпунктів 1,6 та 10 пункту 3.1 розділу III посадової інструкції інспектора УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 22.11.2018 № 5217, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту.

На підставі висновку службового розслідування начальником Департаменту патрульної поліції було прийнято наказ «Про застосування до працівника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» від 22.07.2022 № 422, яким за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини другої статті 24, пунктів 1-3 частини першої статті 38 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзаців другого-четвертого пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року № 1179, підпунктів 1, 6 та 10 пункту 3.1 розділу III посадової інструкції інспектора УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 22.11.2018 № 5217, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції «По особовому складу» від 03.08.2022 № 979 о/с реалізовано дію наказу від 22.07.2022 №422, звільнено зі служби в поліції ОСОБА_1 .

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з таких приписів діючого законодавства, що їх регулюють.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Окрім того, пунктом 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно- правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно ст. 19 Закону України «Про національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Пунктами 1-3 частини першої статті 38 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліція може проникнути до житла чи іншого володіння особи без вмотивованого рішення суду лише в невідкладних випадках, пов`язаних із: рятуванням життя людей та цінного майна під час надзвичайних ситуацій; безпосереднім переслідуванням осіб, підозрюваних у вчиненні кримінального правопорушення; припиненням злочину, що загрожує життю осіб, які знаходяться в житлі або іншому володінні.

Частиною другою статті 38 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що проникнення поліцейського до житла чи іншого володіння особи не може обмежувати її права користуватися власним майном.

Стаття 64 Закону України «Про Національну поліцію» визначає, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я. (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Так, частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІП (надалі - Дисциплінарний статут) визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Законом України «Про національну поліцію» визначені основні обов`язки поліцейського, передбачено, що поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до пунктів 1, 2 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки: утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

У пункті 1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 (далі - Правила № 1179) вказано, що ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Абзацом другим пункту 1 розділу І Правил № 1 179 визначено, що ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Абзацами другим-четвертим пункту 1 розділу II Правил № 1179 передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно- правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського: професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, шо визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків.

Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» (з урахуванням Указів Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, від 18.04.2022 № 259/2022, від 21.04.2022 № 2212-ІХ та від 17.05.2022 № 341/2022) в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022.

Згідно з частиною другої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Крім того, статтею 16 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» визначено, що за рішенням Ради національної безпеки і оборони України, введеним у дію в установленому порядку указом Президента України, утворені відповідно до законів України військові формування залучаються разом із правоохоронними органами до вирішення завдань, пов`язаних із запровадженням і здійсненням заходів правового режиму воєнного стану, згідно з їх призначенням та специфікою діяльності.

Пункт 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» передбачає, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту, передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Статтею 13 вказаного вище Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Аналіз вищезазначених норм діючого законодавства свідчить про те, що обов`язковою умовою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності та накладення на нього дисциплінарного стягнення є наявність встановленого факту невиконання чи неналежного виконання ним службової дисципліни, а також наявність обґрунтованих підстав для застосування до працівника органів поліції заходів дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Представниця позивача в позовній заяві зазначає про процедурні порушення при прийнятті спірних наказів, однак не конкретизує вказані підстави позову.

В ході судового розгляду не встановлено порушень порядку призначення та проведення службового розслідування, з огляду на таке.

Так, наказ про призначення службового розслідування від 31.05.2022 №140 виданий в межах повноважень відповідної посадової особи та з підстав, передбачених статтею 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, пункту 1 розділу ІІ, абзацу першого пункту 2 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893.

Так, фактичною підставою призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії в наказі зазначено повне та об`єктивне з`ясування всіх обставин, пов`язаних зі здійсненням досудового розслідування, про що внесені відомості до ЄРДР за 0000179 від 21.03.2022, яке стосується дій окремих працівників Управління патрульної поліції в Харківській області департаменту патрульної поліції, зокрема, позивача. Приводом призначення такого розслідування є надходження 23.05.2022 за №№ 2402eп, 2406еп із другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань у місті Полтаві (далі - ТУ ДБР з дислокацією у місті Харкові) з приводу надання інформації щодо працівників УПП в Харківській області ДПП, які 20.03.2022 перебували на службі на службовому транспортному засобі TOYOTA PRIUS, реєстраційні номери 3607 та їх проникнення до приміщення магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , що належить ФОП ОСОБА_2 , в умовах воєнного стану.

Як вбачається з копії наказу від 31.05.2022 №140 про призначення службового розслідування, вказаний наказ прийнятий з метою перевірки можливого порушення службової дисципліни з боку позивача, наказ прийнято на підставах та в межах повноважень відповідного керівника.

Судом також встановлено, що службове розслідування відносно позивача проведено у строки, визначені ч. 3 ст. 26 Дисциплінарного статуту.

Відповідно до підпункту 2 пункту 9 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок проведення службових розслідувань), у разі якщо уповноважений керівник не має права на накладення конкретного виду дисциплінарного стягнення на поліцейського, він затверджує висновок службового розслідування і одночасно порушує перед старшим прямим керівником, наділеним правом накладати таке стягнення, клопотання про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського.

Відповідно до частини шостої статті 20 Дисциплінарного статуту, керівник, не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, може порушити перед уповноваженим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до пункту 1 розділу VII Порядку проведення службових розслідувань, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту.

Відповідно до частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту передбачено, що кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Судом з матеріалів службового розслідування встановлено, що позивач відмовився від надання пояснень щодо себе в ході службового розслідування, жодної інформації членам комісії, які проводили службове розслідування, та яка б спростовувала факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, не надав.

Так, відмова від надання пояснень є правом позивача згідно з приписами ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, однак свідчить про небажання позивача сприяти ходу службового розслідування.

Відповідно до частини третьої статті 19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, шо пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Як вбачається зі службовою характеристики на старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , наявної в матеріалах службового розслідування, за період проходження служби старший лейтенант поліції ОСОБА_1 зарекомендував себе посередньо, до виконання службових обов`язків відноситься не на належному рівні, розпорядження виконує лише під контролем, допускає часткове невиконання наказів та доручень керівництва, за результати своєї праці не вболіває, розпочату роботу не завжди доводить до завершення, в стосунках з громадянами іноді дозволяє собі нетактовність, проявляє пасивну реакцію на справедливі зауваження, критику на свою адресу не сприймає, намагаючись спотворити факти.

В ході проведення службового розслідування комісія врахувала, що до обставин, які обтяжують відповідальність працівників поліції, в т.ч. позивача, відноситься настання наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку. Обставин, які пом`якшують відповідальність вищевказаних поліцейських, не встановлено. Вказані висновки суд вважає такими, що відповідають обставинам, встановленим в ході службового розслідування.

Представниця позивача у поданому позові зазначає, що дисциплінарна комісія та Департамент патрульної поліції Національної поліції України, прийнявши наказ «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» від 22.07.2022 № 422, та застосувавши до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції за недоведене у законний спосіб вчинення ним діяння, яке може кваліфікується за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, незаконно взяли на себе не властиві їм функції суду, протиправно визначили вину позивача у вчиненні злочину, внаслідок чого його було безпідставно звільнено зі служби в поліції згідно з наказом Департаменту патрульної поліції «По особовому складу» від 03.08.2022 № 979 о/с.

Суд не погоджується з вказаним твердженням, оскільки звільнення позивача зі служби мало підставою вчинення саме дисциплінарного проступку та реалізації дисциплінарного стягнення, які не є видом відповідальності за кримінально каране діяння.

Представниця позивача помилково ототожнюю підстави, які покладені в основу спірних наказів, виключно з об`єктивною стороною злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, встановлення та доведення яких має дійсно відбуватися в порядку кримінального судочинства. В межах спірних правовідносин встановленню та доведенню підлягають обставини наявності або відсутності порушень позивачем своїх службових обов`язків під час несення служби в національній поліції України.

Як вбачається з висновку службового розслідування, сутність виявлених порушень під час несення служби позивачем полягає у тому, що позивач під час несення служби всупереч приписам Закону України «Про Національну поліцію» в період часу з 12.21 по 14.46 20.03.2022 під час дії на території України режиму воєнного стану за відсутності достатніх підстав для застосування превентивного поліцейського заходу, передбаченого пунктами 1-3 частини першої статті 38 Закону України «Про Національну поліцію», проникли до володіння особи без його дозволу та без жодних підстав для рятування його майна, попередження надзвичайної ситуації або з метою переслідування правопорушника, чим грубо порушили права та інтереси вказаної особи - власника магазину, а також призвело до набуття громадського розголосу та суспільного резонансу в соціальних мережах, що підриває авторитет Національної поліції України.

Отже, відповідач не перебирав на себе повноважень суду, як про це зазначає представниця позивача в позові, не встановлював в діях позивача складу кримінального злочину, не робив кваліфікацію дій Максименка за певною статтею Кримінального кодексу України, а визначив, в чому саме полягає порушення позивачем службової дисципліни.

Також при розгляді справи суд має врахувати таке.

24 лютого 2022 року Президентом України прийнято Указ №64 2022 «Про введення воєнного стану в Україні».

Відповідно до пункту 1 Указу введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Відповідно до пункту 1 Указу Президента України від 14 березня 2022 року №133 2022 продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Приписами Закону України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015 року № 580-VIII встановлено, що:

- під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України "Про правовий режим воєнного стану" (ч.4 ст 8);

- поліція відповідно до покладених на неї завдань: бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості; здійснює у взаємодії зі Збройними Силами України, Національною гвардією України, Державною прикордонною службою України, Державною спеціальною службою транспорту, Службою безпеки України боротьбу з диверсійно-розвідувальними силами агресора (противника) та не передбаченими законами України воєнізованими або збройними формуваннями (пп. 24, 34 ч. 1 ст. 23).

Суд вважає, що початок збройної агресії російської федерації проти України з 24.02.2022 мав вплив на обставини, які входять до предмету доказування в даній справі, що має бути враховано судом при прийнятті рішення.

Суд зазначає, що спірні правовідносини виникли в період дії військового стану в Україні наприкінці 1-го місяця вторгнення російської федерації на територію України. Законом прямо передбачено участь підрозділів поліції у здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у взаємодії зі збройними силами України та іншими військовими формуваннями.

Отже, в період воєнного стану поведінка поліцейських як осіб, задіяних у заходах по забезпеченню оборони та захисту держави, має в повній мірі відповідати цілям та меті роботи Національної поліції України.

Зважаючи на відсутність будь-яких суперечностей в зібраних в ході службового розслідування матеріалах та ненадання позивачем як пояснень, так і доказів на їх підтвердження, які б спростовували зібрану відповідачем в ході службового розслідування інформацію, суд оцінює як обґрунтований висновок службового розслідування відносно позивача.

Відтак, на переконання суду, матеріалами службового розслідування підтверджується те, що поведінка позивача є цілком несумісною з вимогами, які ставляться до поліцейських, особливо, в період дії воєнного стану.

Відповідно до ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

З висновку службового розслідування, що міститься у матеріалах справи, а також наявних в матеріалах справи відеозаписів, вбачається відповідність висновків службового розслідування дійсним обставинам події.

Згідно з ч.ч. 3,7,8,9 ст. 19 Дисциплінарного статуту НПУ під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

За частинами 2,3 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Відповідно до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

З аналізу положень Розділу ІІІ Дисциплінарного статуту вбачається, що зазначений перелік визначений таким чином, що кожне наступне стягнення є суворішим за попереднє.

Отже, дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції є найсуворішим дисциплінарним стягненням.

Суд наголошує, що принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі полягає насамперед у активній ролі суду при розгляді справи. В адміністративному процесі, на відміну від суто змагального процесу, де суд оперує виключно тим, на що посилаються сторони, мають бути повністю встановлені обставин справи, щоб суд ухвалив справедливе та об`єктивне рішення.

Враховуючи вищенаведене в сукупності, суд акцентує увагу на тому, що поліцейський повинен дотримуватись покладених на нього вимог, що передбачено вимогами Дисциплінарного статуту та Закону України «Про Національну поліцію», та уникати вчинення дій, які б могли викликати негативну суспільну думку населення відносно органів поліції та спричинити суспільний резонанс.

Зі змісту Присяги поліцейського, текст якої наведено у ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», вбачається, що особа, яка вступає на службу в поліцію, усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягає вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Суд, з огляду на встановлені у цій справи фактичні обставини, а також вчинення проступку позивачем в період дії військового стану, дійшов висновку, що відповідачем правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби в поліції, адже вчинений позивачем проступок є таким, що негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства. Такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.

Суд критично оцінює посилання скаржника на відсутність вироку у кримінальному провадженні та перебирання відповідачем на себе повноважень слідчого органу, оскільки позивача було звільнено за порушення саме службової дисципліни, вимог Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, Закону України "Про Національну поліцію" на підставі п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», а не у зв`язку з притягненням до кримінальної відповідальності (п. 10 ч. 1 ст. 77 вказаного Закону).

Суд наголошує, що в рамках спірних правовідносин при розгляді даної справи не повинно досліджуватись питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення кримінального правопорушення, а повинна надаватись правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку. При цьому, непритягнення до кримінальної відповідальності за вчинення певних дій не є тотожним із застосуванням дисциплінарної відповідальності за вчинення дій, які не сумісні з подальшим проходженням служби, оскільки працівники національної поліції власним прикладом та поведінкою зобов`язані зміцнювати авторитет закону серед громадян та неухильно його дотримуватись.

За приписами ч. 4 ст. 78 КАС України вирок суду у кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, щодо якої ухвалений вирок або постанова суду, лише в питаннях, чи мало місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Суд зазначає, що враховуючи те, що позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

Аналогічна правова позиція відображена в постанові Верховного Суду від 09.09.2020 у справі № 815/2705/16, від 24.06.2021 у справі № 826/7830/17.

Відтак, з урахуванням висновків суду, викладених вище, стосовно доведеності в ході службового розслідування зазначених відповідачем порушень в діях позивача, суд вважає, що застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції є пропорційним, а його застосування є наслідком порушення позивачем 1, 2 частини першої статті 18, частини другої статті 24, пунктів 1-3 частини першої статті 38 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзаців другого-четвертого пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року № 1179, підпунктів 1, 6 та 10 пункту 3.1 розділу III посадової інструкції інспектора УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 22.11.2018 № 5217, що є цілком достатнім для застосування крайнього заходу дисциплінарного впливу.

З огляду на викладене, суд вважає, що відповідачем доведено в повному обсязі обґрунтованість прийняття спірних наказів та пропорційність обраного виду дисциплінарного стягнення вчиненому позивачем порушенню, тому спірні накази відповідача прийняті на підставі та відповідно до норм чинного законодавства, а відтак скасуванню не підлягають, вимоги позову в частині поновлення на посаді та оплати вимушеного прогулу, як похідні, також слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 241-247, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Другого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 27.10.2022.

Суддя Білова О.В.