Справа № 420/1754/22
Суддя: Потоцька Н.В.
Дата ухвалення: 2022-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1754/22
УХВАЛА

25 жовтня 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

розглянувши за правилами загального позовного провадження (у письмовому провадженні) питання про закриття підготовчого засідання по адміністративній справі №420/1754/22,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КАТРАН» до Головного управління ДПС в Одеській області в якому позивач просить:

визнати протиправними та скасувати рішення, прийняті Головним управлінням ДПС в Одеській області, а саме:

податкове повідомлення рішення (форма «С») від 06.09.2021 року № 21815/15-32-09-02 про застосування суми штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за платежем штрафні санкції в сумі 250 000 грн.;

податкове повідомлення рішення (форма «С») від 06.09.2021 року № 21814/15-32-09-02 про застосування суми штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за платежем штрафні санкції в сумі 2 090 270, 62 грн.;

податкове повідомлення рішення (форма «ПС») від 06.09.2021 року № 21831/15-32-09-02 про застосування суми штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за платежем штрафні санкції в сумі 60 000 грн.;

податкове повідомлення рішення (форма «ПС») від 06.09.2021 року № 21838/15-32-09-02 про застосування суми штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за платежем штрафні санкції в сумі 40 000 грн.

Ухвалою суду від 26.01.2022 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження. Підготовче провадження призначено на 17.02.2022 року.

16.02.2022 року за вхід.№6206/22 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

17.02.2022 року представник позивача в підготовче засідання не з`явився. В позовній заяві зазначено: «розгляд справи проводити за участі представника ТОВ «КАТРАН».

Частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також - КАС України) визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Наведена норма свідчить, що справедливий та своєчасний розгляд спорів адміністративними судами є нерозривними поняттями, а комплексне дотримання адміністративними судами цих вимог сприяє утвердженню верховенства права у суспільстві.

Верховний Суд неодноразово у своїх рішеннях, зокрема у справах №802/562/18-а, №826/4504/17, звертав увагу на те, що повноваження щодо відкладення судового розгляду на підставі поданого учасниками судового процесу клопотання є дискреційними.

Та обставина, що відповідні повноваження суду є дискреційними не створює імунітету від перевірки належності застосування судом свого розсуду при розгляді справи на предмет відповідності такого цілям та завданням, які стоять перед адміністративним судом, та в аспекті відповідності таких дій принципу верховенства права як стримуючого фактору.

При цьому будь-який законодавчий припис, що встановлює певні межі розсуду, повинен бути оцінений на предмет дотримання фундаментальних вимог верховенства права, зокрема щодо співмірності (пропорційності) тій меті, за якою законом передбачене відповідне обмеження, або яке відбулось унаслідок застосування розсуду суду.

Пропорційність є загальною умовою для вирішення всіх процесуальних питань у межах дискреційних повноважень і повинна належно застосовуватись на кожній стадії правозастосування.

Оцінюючи дотримання принципу пропорційності, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

При цьому, судова дискреція щодо оцінки обставин, які не дають можливості особі прийняти участь у судовому засіданні, на предмет їх поважності чи неповажності для цілей відкладення судового розгляду не має абсолютних меж. Суд має враховувати конкретну ситуацію та обґрунтування особи, яка просить суд відкласти судовий розгляд, відповідне обґрунтування не має бути абстрактним, а обставини, наведені у ньому, повинні бути підтверджені належною доказовою базою. Тобто реалізація відповідної дискреції суду щодо кваліфікації наведених учасником судового процесу у клопотанні про відкладення судового розгляду обставин має здійснюватися індивідуально з урахуванням принципу верховенства права. Це зумовлено тим, що сама концепція верховенства права передбачає суд як найдієвіший інструмент її застосування, адже тільки суд може вийти за межі формального права та визначити доцільне та належне регулювання в кожній конкретній ситуації. При цьому для цілей дотримання принципу верховенства права суд повинен обирати такий варіант вирішення клопотання про відкладення судового засідання, який є максимально доцільним та справедливим у відповідній ситуації, а обраний ним процесуальний наслідок розгляду відповідного клопотання, як результат реалізації наданих йому дискреційних повноважень, завжди вимагає мотивації зробленого вибору.

Згідно з частиною першою статті 1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Верховний Суд на сайті Судової влади України оприлюднив інформацію щодо особливостей здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, зокрема, зауважив, що навіть в умовах воєнного стану конституційне право людини на судовий захист не може бути обмеженим. Відповідно до статті 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно прийматимуться рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом. Справи, які не є невідкладними, розглядатимуться лише за наявності письмової згоди на це всіх учасників судового провадження. Не можуть бути відкладеними судові засідання, на яких має розглядатися питання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. З метою забезпечення безпеки учасників судових процесів і відвідувачів судів припиняється проведення особистого прийому громадян керівництвом суду й обмежується допуск у судові засідання осіб, які не є учасниками судових засідань. Якщо суд не припинив здійснювати судочинство, учасники судових процесів мають можливість подати заяву про відкладення розгляду справ у зв`язку з воєнними діями та/або про розгляд справ у режимі відеоконференції за допомогою будь-яких технічних засобів, зокрема власних.

За загальним правилом при вирішенні питання щодо можливості відкладення розгляду справи в період дії воєнного стану на підставі поданої учасниками судового процесу заяви суд залежно від інтенсивності бойових дій на певній території, загальної воєнної ситуації як в країні, так і в певному регіоні, де знаходиться суд, або учасник справи (його представник), поведінки суб`єктів владних повноважень, що мають компетенцію в сфері повідомлень щодо ризиків перебування на певній території (об`єкті нерухомості) та ін, має дотримуватися балансу між безпекою суддів, працівників апарату, учасників справи та дотриманням процесуальних прав учасників справи і засад судочинства. При цьому врахуванню підлягають попередня поведінка учасника справи, можливість розгляду справи за відсутності представників сторін, можливість прибути у судове засідання та скористатися правом участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Клопотань про відкладення розгляду справи чи її розгляд в письмовому провадження позивачем не надавались.

04.04.2022 за вхід.№ЕС/999/22 надійшов відзив на позовну заяву.

Інших заяв, клопотань від учасників справи не надходило.

Заяв про виклик свідків не надходило.

Заяв про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, залучення перекладача, спеціаліста від учасників справи не надходило.

Заяв про забезпечення позову від учасників справи не надходило.

Відтак, суд дійшов висновку про закриття підготовчого провадження у адміністративній справі та призначення справу до розгляду по суті, з визначенням дати, часу і місця проведення судового засідання для розгляду справи по суті.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 173 КАС України, підготовку справи до судового розгляду здійснює суддя адміністративного суду, який відкрив провадження в адміністративній справі.

З метою забезпечення всебічного та об`єктивного розгляду і вирішення даної адміністративної справи протягом розумного строку в порядку підготовки справи до судового розгляду судом здійснено необхідні підготовчі дії, передбачені ч. 2 ст. 180 КАС України.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 183 Кодексу адміністративного судочинства України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Керуючись ст. ст. 2-9, 173, 179-183, 256, 294 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Закрити підготовче провадження по адміністративній справі №420/1754/22.

Призначити справу до судового розгляду по суті у відкрите судове засідання, яке відбудеться за адресою суду: м. Одеса, Фонтанська дорога, 14 в залі судового засідання №25 « 09» листопада 2022 року о 12 годині 00 хвилин, відповідно до ч.7 ст. 181 КАС України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Окремо від рішення по справі оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Потоцька Н.В.