Справа № 640/29561/21
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2022-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

26 жовтня 2022 року справа №640/29561/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1 )
доНаціонального агентства з питань запобігання корупції (далі по тексту - відповідач, НАЗК)
про1) визнання протиправною бездіяльності НАЗК щодо не вилучення з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення відомостей стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 ; 2) зобов`язання НАЗК вилучити з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення відомості стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1
В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом, зазначаючи, що відповідач протиправно не вчинив дій щодо вилучення з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення відомостей стосовно нього, оскільки Печерський районний суд м. Києва ухвалив рішення про дострокове зняття судимості, що відповідно до вимог статей 89-91, 537-539 Кримінального кодексу України, анулює всі кримінально-правові та загальноправові наслідки.

Ухвалою від 26 жовтня 2021 року Окружний адміністративний суд міста Києва відкрив провадження в адміністративній справі №640/29561/21 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначив, що дострокове зняття судимості не є підставою для вилучення відомостей стосовно позивача з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, враховуючи, що вирок не скасований; факт внесення особи до Реєстру не породжує стосовно неї жодних правових наслідків та не порушує її права.

У відповіді на відзив позивач зазначив про порушення його права на виключення з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, оскільки особа, судимість якої знята, вважається такою, яка раніше злочину не вчиняла, покарання не відбувала, а тому позивач не повинен відчувати жодних негативних наслідків судимості, яка знята у відповідності до статті 89 Кримінального кодексу України; наявність відомостей у вказаному реєстрі впливає на його ділову репутацію.

Відповідач у запереченнях на відповідь на відзив зазначив, що відомості стосовно позивача внесені на підставі вироку, який не скасований, а тому підстави для вилучення таких відомостей відсутні.

Дослідивши наявні у справі докази, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив такі фактичні обставини, що мають значення для вирішення справи.

Вироком Печерського районного суду м. Києва від 24 вересня 2014 року стосовно ОСОБА_1 у кримінальному провадженні №0000392 між прокурором відділу прокуратури Київської області та обвинуваченим ОСОБА_1 затверджено угоду про визнання винуватості. ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні злочинів, передбачених частиною четвертою статті 368 та частиною першою статті 263 Кримінального кодексу України.

На підставі вказаного вироку, відомості стосовно ОСОБА_1 внесено до Єдиного державного реєстру осіб, що вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі по тексту - Реєстр).

Згідно з ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 09лютого 2021 року у справі №757/9277/14-к достроково знято судимість з ОСОБА_1

15 вересня 2021 року адвокат позивача звернувся до НАЗК з адвокатським запитом №15-09/21, у якому просив вилучити з Реєстру відомості стосовно ОСОБА_1 .

За результатами розгляду вказаного запиту, відповідач листом від 23 вересня 2021 року №23-06/70886-21 повідомив про відсутність підстав для вилучення відомостей з Реєстру, оскільки судових рішень, які скасовують вирок Печерського районного суду м. Києва від 24 вересня 2014 року до НАЗК не надходило.

Вирішуючи спір по суті позовних вимог, Окружний адміністративний суд міста Києва керується такими мотивами.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частина друга статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачає, що у справах щодо оскарження дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, зокрема чи вчинені вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для вчинення дій.

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначає Закон України «Про запобігання корупції».

До повноважень Національного агентства належить забезпечення ведення, зокрема, Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (пункт 9 частини першої статті 11 Закону України «Про запобігання корупції»).

Частиною першою статті 59 Закону України «Про запобігання корупції», зокрема, передбачено, що відомості про осіб, яких притягнуто, зокрема, до кримінальної відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, що формується та ведеться Національним агентством.

Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, порядок його формування та ведення затверджуються Національним агентством.

Відомості про фізичних осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів з дня надходження з Державної судової адміністрації України до Національного агентства електронної копії рішення суду, яке набрало законної сили, з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Національне агентство забезпечує оприлюднення на своєму офіційному веб-сайті відомостей з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів після їх внесення до реєстру (частина третя статті 59 Закону України «Про запобігання корупції»).

Порядок формування, ведення НАЗК Реєстру та надання відомостей з нього визначає Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, затверджене рішенням НАЗК від 09 лютого 2018 року №166 (далі по тексту - Положення №166).

Пунктом 2 розділу І Положення №166 передбачено, що Реєстр - електронна база даних, яка містить відомості про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Згідно з пунктами 1, 2 розділу ІІ Положення №166, внесенню до Реєстру підлягають відомості про осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Підставою для внесення Реєстратором відомостей про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, є: 1) електронна копія рішення суду, яке набрало законної сили, з Єдиного державного реєстру судових рішень; 2) засвідчена в установленому порядку паперова копія розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення.

Підставами для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, є ухвала суду про скасування вироку, винесення виправдувального вироку, відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, розпорядчого документа або судового рішення про скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення (пункт 8 розділу ІІ Положення №166).

З аналізу наведеної правової норми вбачається, що підстави для вилучення з Реєстру відомостей є вичерпними, інших підстав для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення чинне законодавство не передбачає.

Як встановив суд вище, вироком Печерського районного суду м. Києва від 22 вересня 2014 року у справі №757/9277/14-к ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні злочинів, передбачених частиною четвертою статті 368 та частиною першою статті 263 Кримінального кодексу України.

Доказів скасування вказаного вироку, чи винесення виправдувального вироку, матеріали справи не містять. У свою чергу, рішення суду про дострокове зняття судимості не є підставою для вилучення відомостей з Реєстру.

Таким чином, підстави для вилучення з Реєстру відомостей про позивача, як особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення відсутні, а тому позовні вимоги є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідач довів правомірність своїх дій з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Оскільки у задоволенні позову відмовлено, судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 повністю.

Згідно з частиною першою статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 );

Національне агентство з питань запобігання корупції (01103, м. Київ, бульвар Дружби Народів, 28; ідентифікаційний код 40381452).

Суддя В.А. Кузьменко