Справа № 640/8726/22
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2022-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2022 року м. Київ №640/8726/22

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомСлужби автомобільних доріг у Київській області
доДержавної аудиторської служби України
провизнання протиправним та скасування висновку
встановив:

Служба автомобільних доріг у Київській області звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної аудиторської служби України, в якому просила суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 31.05.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-09-03-002363-a.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що твердження відповідача, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушень в діях замовника, не відповідають дійсності та протирічать вимогам закону.

Водночас, на думку позивача, можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Зокрема, позивачем наголошено, що в оскаржуваному висновку відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, в межах законодавства вжити заходи щодо розірвання договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення вказаного висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення вказаних порушень Закону України «Про публічні закупівлі», або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень. Однак, ані Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в України», ані іншими нормативно-правовими актами не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договору.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.06.2022 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Представник відповідача надав відзив на позовну заяву, в якому заперечив проти задоволення позовних вимог з огляду на те, що Державна аудиторська служба України діяла у межах та на підставі чинного законодавства при проведенні моніторингу публічної закупівлі, а висновки, зроблені за результатами такого моніторингу, повністю відповідають фактичним обставинам справи та відповідному законодавству.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Державною аудиторською службою України 06 травня 2022 розпочато проведення моніторингу процедури закупівлі UA-2021-09-03-002363-a Реконструкція мостового переходу через струмок на km 172+493 автомобільної дороги загального користування державного значення Р-04 Київ - Фастів - Біла Церква - Тараща - Звенигородка, Київська область (45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь), оголошеної Службою автомобільних доріг у Київській області (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-09-03-002363-a), у зв`язку із виявленням органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Відповідачем 31.05.2022 в електронній системі закупівель оприлюднено висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2021-09-03-002363-a, оголошеної позивачем, в якому зазначено, що за результатами аналізу питання дотримання законодавства у сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Зефір Інженіринг» установлено порушення вимоги пункту 10 статті 29 та абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі».

Вважаючи такий висновок відповідача протиправним позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам Окружний адміністративний суд міста Києва виходить з наступного.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі- Закон №2939).

Відповідно до статті 2 Закону №2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

У той же час, згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України (далі - Положення №43), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016 року, Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до підпункту 9 пункту 4 Положення відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Відповідно до пункту 7 Положення Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

У той же час, відповідно до статті 5 Закону №2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922), проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Підстави для проведення моніторингу публічних закупівель викладені в частині другій статті 7-1 Закону №922, а саме: дані автоматичних індикаторів ризиків; інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

За наявності однієї або декількох таких підстав, як визначено частиною другою статті 7-1 Закону №922, керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про початок моніторингу закупівлі та відповідно до частини третьої статті 7-1 Закону №922 таке рішення оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі.

Відповідно до частини четвертої статті 7-1 Закону № 922 строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Відповідно до частини першої статті 7-1 Закону № 922 моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Згідно частин шостої-сьомої статті 7-1 Закону № 922 за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Форма висновку та порядок його заповнення передбачено наказом Держаудитслужби від 23.04.2018 № 86, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.06.2018 за №654/32106.

Матеріалами справи встановлено, що Службою автомобільних доріг у Київській області на сайті повноваженого органу з питань закупівель було оголошено про проведення процедури закупівлі (відкриті торги) за предметом: «Реконструкція мостового переходу через струмок на km 172+493 автомобільної дороги загального користування державного значення Р-04 Київ - Фастів - Біла Церква - Тараща - Звенигородка, Київська область (45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь)» (надалі - закупівля).

В оскаржуваному висновку від 31.05.2022 відповідачем зазначено про порушення позивачем частини десятої статті 29 Закону №922, з приводу чого суд зазначає наступне.

Відповідно до частини десятої статті 29 Закону України «Про публічні закупівлі» строк розгляду тендерної пропозиції/пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п`яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції. Такий строк може бути аргументовано продовжено замовником до 20 робочих днів. У разі продовження строку замовник оприлюднює повідомлення в електронній системі закупівель протягом одного дня з дня прийняття відповідного рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, 06.10.2021 електронною системою було завершено аукціон у вищезазначеній закупівлі та оголошено його результат.

В подальшому, 12.10.2021 замовником було відхилено тендерну пропозицію Корпорації «Планета-Вест», яка за результатами аукціону визначена найбільш економічно вигідною (протокол від 12.10.2021 № 61-5-21).

У разі відхилення тендерної пропозиції/пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію/пропозицію у списку пропозицій, розташованих за результатами їх оцінки, починаючи з найкращої, у порядку та строки, визначені цією статтею (частина одинадцята статті 29 Закону України «Про публічні закупівлі») .

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 № 1191-р «Про перенесення робочих днів у 2021 році» з метою забезпечення раціонального використання робочого часу і створення сприятливих умов для святкування у 2021 році 14 жовтня - Дня захисника України, рекомендовано керівникам підприємств, установ та організацій (крім органів Пенсійного фонду України, акціонерного товариства «Укрпошта», Державної казначейської служби та банківських установ) для працівників, яким установлено п`ятиденний робочий тиждень із двома вихідними днями в суботу та неділю, перенести у 2021 році в порядку та на умовах, визначених законодавством, робочий день з п`ятниці 15 жовтня на суботу 23 жовтня.

З огляду на зазначене, уповноважена особа замовника оприлюднила рішення про визначення переможця закупівлі 21.10.2021 (протокол від 21.10.2021 № 61-6-21), тобто в межах строку, передбаченого частиною десятою статті 29 Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідач вважає, що останнім днем для прийняття та опублікування протоколу про визначення переможця було 20.10.2021, як п`ятий робочий день.

Проте з таким висновком відповідача суд не погоджується, виходячи з такого.

Основні відомості про обчислення процесуальних строків містяться у цивільному законодавстві та Законі України «Про публічні закупівлі».

За загальним правилом, встановленим статтею 252 Цивільного кодексу України, строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами, а термін календарною датою або вказівкою на подію, яка має неминуче настати.

253 ? ? ? ? ? , ' ?.

Варто зауважити, що відповідно до абзацу 9 пункту 2 Порядку функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2016 №166, робочий час - це проміжок часу з понеділка по п`ятницю з 8 години 00 хвилин до 18 години 00 хвилин (крім вихідних та святкових днів).

З урахуванням частини п`ятої статті 254 Цивільного кодексу України (ЦК) якщо останній день строку припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день.

Тож, при обчисленні перебігу строків замовнику та учаснику необхідно керуватися вимогами ЦК, яким закріплено загальні положення щодо правильного обчислення строків та визначення початку перебігу строку, а також Законом України «Про публічні закупівлі», у якому визначаються строки, перебіг яких починається після настання певної події, з якою пов`язаний її початок.

З огляду на викладене для обчислення перебігу строків необхідно керуватися Цивільним кодексом України, який закріплює загальні положення щодо правильного обчислення строків та визначення початку перебігу строку, а також законом, в якому визначаються строки, перебіг яких починається після настання певної події, з якою пов`язаний її початок.

Враховуючи викладене підстав для продовження строку розгляду тендерної пропозиції до 20 робочих днів не було, а тому позивачем вірно застосовано норми чинного законодавства та прийнято рішення на п`ятий робочий день після 12.10.2021, а саме 21.10.2021.

Щодо порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі», визначеного у висновку від 31.05.2022, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 5 розділу 3 нової редакції тендерної документації, затвердженої уповноваженою особою замовника 27.09.2021 №61-4-2021 (далі - тендерна документація) та пункту 3 додатку 1 до тендерної документації, учасник повинен надати довідку за формою згідно таблиці 1.6, яка містить інформацію про виконання аналогічного договору. На підтвердження інформації, зазначеній у довідці, учасник надає документи: копію(ї) аналогічного(их) догогору(ів) з усіма додатками та невід`ємними частинами договору.

На підтвердження зазначеного учасником - ТОВ «Зефір Інжиніринг» в складі пропозиції надана скан-копія договору підряду від 10.08.2020 №10/08-20П (далі - договір), Додаток № 1 до договору - Договірна ціна, акти приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форми КБ-3), які у повному обсязі підтверджують досвід виконання аналогічних робіт.

Об`єм, характер і вартість робіт визначається згідно з проектно-кошторисною документацією, яка є його невід`ємною частиною (пункт 1.2 договору).

Проте в даному пункті договору не конкретизовано, що проектно-кошторисна документація є невід`ємною частиною саме договору з посиланням в дужках на додатки, перелік яких визначено в окремому пункті 11.11 договору «Додатки до договору», і тому, як наголосив позивач, замовник не оприлюднював повідомлення з вимогою про усунення такої невідповідності протягом 24 годин згідно частини дев`ятої статті 26 Закону України «Про публічні закупівлі» та відповідно до пункту 2 Розділу 5 тендерної документації.

Відповідно до пункту 11.1 договору додатками до договору є:

Додаток № 1 - Договірна ціна з розрахунками: Доповнення № і до Додатку № 1 - локальний кошторис на будівельні роботи № 1-1-3 на Штучні споруди - міст через струмок км 192+210 та Доповнення № 2 до Додатку № 1 - локальний кошторис на будівельні роботи № 1-1-4 на Штучні споруди - міст через струмок км 198+526.

Учасником процедури закупівлі надано Додаток № 1 до договору - Договірна ціна.

Відповідно до пункту 1.2 «Настанови з визначення вартості будівництва», затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 №281 «Про затвердження кошторисних норм України у будівництві» договірна ціна це - кошторис, яким визначається вартість будівельних робіт, узгоджена сторонами (замовником та підрядником) та обумовлена у договорі. Локальний кошторис - первинний кошторисний документ, який визначає кошторисну вартість окремих видів будівельних робіт та витрат по об`єктах і складається на підставі обсягів робіт, визначених проектною документацією.

З наведеного вбачається, що договірна ціна є документом, який містить інформацію про весь обсяг робіт, виконання яких передбачено договором, та їх вартість, а локальний кошторис лише конкретизує кошторисну вартість окремих видів робіт, які передбачені договірною ціною.

Таким чином, учасник - Товариство з обмеженою відповідальністю «Зефір Інжиніринг» надав перелік документів, що вимагався тендерною документацією, та який підтверджує відповідність кваліфікаційному критерію: наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів) у повному обсязі, а тому висновок відповідача про порушення позивачем пункту 1 частини першої статті 31 Закону №922 не відповідає фактичним обставинам справи.

Крім того, як встановлено судом, у зв`язку із виявленням порушень під час спірного моніторингу, відповідачем, на підставі статей 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», у п. 3 Висновку зобов`язано Замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за Договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Надаючи правову оцінку наведеним вище положенням суд виходить з наступного.

Такий захід реагування у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, що наразі виконаний в певному обсязі, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням. Однак, зауваження Держаудитслужби зводиться до невідповідності пропозиції одного з учасників вимогам тендерної документації, що носить формальний характер, так як воно не пов`язане із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.

При цьому судом мають враховуватися принцип співмірності наслідків такого реагування тим порушенням, які виявлені, та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних будівельних робіт і публічними інтересами.

Статтею 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства. Проте ні вказаним Законом, ні іншим нормативно-правовим актом безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати застосування відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору.

Суд зазначає, що у висновку про результати моніторингу закупівлі взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове тощо використання бюджетних коштів, що не узгоджується, як з завданнями відповідача, визначеними Положенням про Державну аудиторську службу України, так і з вимогою про застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору.

З огляду на такі обставини суд вважає, що зобов`язання відповідача щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель у визначений відповідачем у висновку спосіб у даному випадку є непропорційним.

Критерій «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар». При цьому, з питань оцінки «пропорційності» ЄСПЛ, як і з питань наявності «суспільного», «публічного» інтересу, визнає за державою досить широку «сферу розсуду», за винятком випадків, коли такий «розсуд» не ґрунтується на розумних підставах.

Таким чином, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків в оформленні тендерної документації у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, зокрема, шляхом розірвання договору, призведе до порушення прав та інтересів позивача, третьої особи та матиме для них негативні наслідки, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 21.01.2021 по справі №120/1297/20-а.

Разом з цим суд звертає увагу, що виявлене в ході моніторингу порушення не обмежило інших учасників закупівлі в оцінці об`єктивного та неупередженого визначення переможця та можливості реалізувати своє право на оскарження процедури закупівлі, оскільки 11.11.2021 Замовником в системі PROZORRO опубліковано копію договору №22-21, укладеного з Товариством з обмеженою відповідальністю «Зефір Інжиніринг».

Суд зазначає, що матеріали даної справи не містять відомостей щодо наявності судових справ з приводу оскарження процедури закупівлі №UA-2021-09-03-002363-a. Відповідних відомостей не було надано і під час розгляду даної справи.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що вимога про зобов`язання Замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за Договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів, за встановлених обставин, є необґрунтованою.

Отже, сукупність вказаних вище обставин свідчать про те, що порушення, встановленні Державною аудиторською службою України у Висновку про результати моніторингу закупівлі від 31.05.2022 № UA-2021-09-03-002363-a, не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи.

Таким чином, відповідач, встановлюючи порушення у Висновку Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі від 31.05.2022 № UA-2021-09-03-002363-a діяв поза межами повноважень та спосіб, що визначених Конституцією та законами України, необґрунтовано, без дотримання принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації.

Отже, за вказаних обставин Висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі від 31.05.2022 № UA-2021-09-03-002363-a є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до положень частин першої та другої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Оцінюючи подані сторонами докази, за своїм внутрішнім переконанням та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням обставин зазначених вище, суд прийшов до переконання про задоволення позовних вимог повністю.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 241-246, 251 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Служби автомобільних доріг у Київській області задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 31.05.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-09-03-002363-a.

3. Стягнути на користь Служби автомобільних доріг у Київській області (03680, м. Київ, вулиця Народного Ополчення, 11-А, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України (04070, м. Київ, вулиця Сагайдачного, 4, ) понесені судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 2481,00 грн.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко