Справа № 520/24514/21
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2022-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 жовтня 2022 року № 520/24514/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді - Заічко О.В., розглянувши у письмовому провадженні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Планета Молл +" (вул. Кільцевий шлях, буд. 4 А, смт. Мала Данилівка, Дергачівський район, Харківська область, 62341, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 14.09.2021 № 6856-п «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Планета Молл+» (код за )»;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 07.10.2021 № 7605-п «Про продовження строку проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Планета Молл+» (код за )»;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 16.11.2021 № 4, згідно з яким ТОВ Планета Молл+» збільшено суму грошового зобов`язання за платежем «Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)» у розмірі 20 656 810,00 гривень, у тому числі за основним платежем 16 525 448,00 гривень, за штрафними (фінансовими) санкціями 4 131 362,00 гривень;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 16.11.2021 № 4, згідно з яким ТОВ «Планета Молл+» визначено суму завищення від`ємного значення з ПДВ, шо зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, в розмірі 3 316 486,00 гривень;

- стягнути на користь ТОВ «Планета Молл+» судовий збір у розмірі 27 240,00 гривень, витрати на правничу допомогу адвоката у розмірі 1 000,00 гривень за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що не погоджується з оскаржуваними податковими повідомленнями-рішеннями, прийнятими на підставі висновків акту перевірки, вважає їх необґрунтованими та такими, що не відповідають приписам чинного законодавства.

Позивач вважає, що висновки акту перевірки спростовуються наявними у нього первинними документами бухгалтерського та податкового обліку, а тому оскаржувані податкові повідомлення - рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

Таким чином, позивач вважає, що оскаржувані податкові повідомлення - рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Представник відповідача в судове засідання, призначене на 11.10.2022 не з`явився, правом заявити клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції не скористався, проте про дату та час проведення судового засідання, а також про право проведення судового засідання в режимі відеоконференції попереджався.

У наданому до суду відзиві, а також додаткових поясненнях, надісланих на адресу суду, відповідач повідомив суд, що проти заявленого позову заперечував та просив у задоволенні позову відмовити в повному обсязі, з посиланням на доводи викладені в акті перевірки, що стали підставою для прийняття спірних рішень.

Суд, на підставі ст. 205 КАС України, враховуючи, що сторони повно виклали свої доводи у спірних правовідносинах у наданих заявах по суті, зважаючи на повноту доказової бази, яка міститься у справі, не вбачає підстав для відкладення справи та вважає можливим розглянути справу у письмовому провадженні.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ч. 4 ст. 229 КАС України.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суд встановив наступне.

На підставі направлень від 04.10.2021 № 13437, 13438, виданих Головним управлінням ДПС у Харківської області заступнику начальника Харківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Харківській області Туревич Олені Сергіївні, головному державному ревізору-інспектору Харківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Харківській області Ступіній Наталії Вікторівні, була проведена позапланова виїзна документальна перевірка ТОВ «Планета Молл+» (податковий номер 43413434) щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за липень 2021 року у податковій декларації з ПДВ від 13.08.2021 № від`ємного значення з ПДВ, за результатами якої складено Акт перевірки від 21.10.2021 № 18678/20-40-07-24-09/ 43413434.

Згідно з висновками Акту перевірки встановлено порушення платником податків:

п. 198.5 ст 198 Податкового кодексу України, оскільки платником занижене податкове зобов`язання з ПДВ за липень 2021 року на загальну суму 19 841 933,64 грн, шо призвело до заниження суми ПДВ, яка підлягає нарахуванню та сплаті до бюджету, в сумі 16 525 448,00 грн та до завищення суми від`ємного значення, шо зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (р. 21 декларації з ПДВ) в сумі 3 316 486,00 грн;

п. 198.5 ст. 198 Податкового кодексу України - не зареєстровано і не зареєстровано в ЄРПН в терміни, встановлені Кодексом для такої реєстрації, зведені податкові накладні на загальну суму ПДВ 19 841 933,64 грн, у тому числі за липень 2021 року - 19 841 933,64 гривень.

На підставі згаданого Акту перевірки Головнимуправлінням ДПС у Харківській області прийняті податкові повідомлення- рішення:

- від 16.11.2021 № 4, згідно з яким ТОВ Планета Молл+» збільшено суму грошового зобов`язання за платежем «Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)» у розмірі 20 656 810,00 гривень, у тому числі за основним платежем 16 525 448,00 гривень, за штрафними (фінансовими) санкціями 4 131 362,00 гривень;

- від 16.11.2021 № 4, згідно з яким ТОВ «Планета Молл+» визначено суму завищення від`ємного значення з ПДВ, шо зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, в розмірі 3 316 486,00 гривень.

Позивач, не погодившись з зазначеними податковими повідомленнями - рішеннями, звернувся до суду за їх оскарженням.

По суті виявлених порушень суд зазначає наступне.

Щодо позовної вимоги позивача щодо визнання протиправним та скасування наказів Головного управління ДПС у Харківській області від 14.09.2021 № 6856-п та від 07.10.2021 № 7605-п судом встановлено наступне.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем 13.08.2021 була подана податкова декларація з ПДВ іа липень 2021 (від 13.08.2021 № ), в якій задекларовано суму від`ємного іначення із ПДВ звітного (податкового) періоду у розмірі 3 316 486,00 гривень.

Відповідно до п.203.1 ст. 203 Податкового кодексу України податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, шо настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

Згідно з п. 200.10 ст. 200 Податкового кодексу України у строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання).

У силу п. 76.3 ст. 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розраху нку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

При цьому за змістом п.78.1.8 ст.78. Податкового кодексу України документальна позапланова перевірка здійснюється у разі, якщо платником подано декларацію, в якій заявлено до відшкодування з бюджету податок на додану вартість, за наявності підстав для перевірки, визначених у розділі V цього Кодексу, та/або з від`ємним значенням з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень.

Документальна позапланова перевірка з підстав визначених у цьому підпункті, проводиться виключно щодо законносіі декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість та або з від`ємною значення з податку на додану ваптісіь. яке становить більше 100 тис. гривень.

Відповідно до п. 200.11 ст. 200 Податкового кодексу України контролюючий орган має право протягом 60 календарних днів, шо настають за граничним строком подання податкової декларації, а в разі якщо така податкова декларація надана після закінчення граничного строку - за днем її фактичного подання провести документальну перевірку платника податку в разі, якщо розрахунок суми бюджетного відшкодування було зроблено за рахунок від`ємного значення, сформованого за операціями:

за періоди до 1 липня 2015 року, що не підтверджені документальними перевірками;

з придбання товарів/послуг за період до 1 січня 2017 року у платників податку, шо використовували спеціальний режим оподаткування, визначений відповідно до статті 209 цього Кодексу.

У визначені цим пунктом терміни проводяться також документальні перевірки, передбачені підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу.

Рішення про проведення документальної перевірки має бути прийнято не пізніше закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки.

Згідно з наказом ГУ ДПС у Харківській області № 6856-п від 14.09.2021 було прийняте рішення провести позапланову виїзну документальну перевірку ТОВ «Планета Молл+» (податковий номер 43413434) з питань правомірності визначення суми від`ємного значення з ПДВ відповідно до податкової декларації з ПДВ за липень 2021 року (від 13.08.2021 № ), яке сформоване за рахунок періодів виникнення від`ємного значення - квітень, липень 2021. Термін проведення перевірки 05 робочих днів з 04.10.2021 по 08 10.2021.

Згідно з наказом ГУ ДПС у Харківській області № 7605-п від 07.10.2021 було вирішено продовжити строк проведення документальної виїзної позапланової перевірки з 11.10.2021 тривалістю 02 робочих дні.

Як встановлено Актом перевірки (стор.5). від`ємне значення сформоване за рахунок рядка 19 декларації в сумі 3 316 486,0 грн: відповідно до Додатку № 2 до декларації за липень 2021 «Довідка про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду», від`ємне значення виникло у наступних періодах: квітень 2021 - у сумі 69 671,0 грн, липень 2021 - у сумі 3 246 815,00 гривень.

З викладеного вбачається, що перевищення суми від`ємного значення у 100 тис. гривень, яке є підставою для проведення перевірки відповідно до пп. 78.1.8 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України, відбулось у липні 2021, а саме - у липні 2021 виникло від`ємне значення в сумі 3 246 815,00 гривень.

Отже, виходячи з викладених вище норм, період перевірки від`ємного значення з ПДВ обмежується звітним періодом липень 2021, у зв`язку з чим у рамках перевірки, призначеної на підставі пп.78.1.8 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України (про що зазначено в наказах № 685б-п від 14.09.2021, № 7605-п від 07.10.2021 не може охоплюватися інший податковий період (квітень 2021 року), який знаходиться поза межами гранично допустимого строку перевірки.

Правомірність декларування від`ємного значення з ПДВ за квітень 2021 року (за умови, якщо б воно перевищувало 100 тис. гривень станом на квітень 2021) могла бути перевірена протягом 60 календарних днів, що настають за граничним строком подання податкової декларації (20.05.2021), тобто, у термін до 20.07.2021 з прийняттям відповідного наказу не пізніше 20.06.2021.

Таким чином, перевірка від`ємного значення з ПДВ за квітень 2021 в сумі меншій, за 100 тис. грн. (69 671,00 грн), та на підставі, вказаній у наказах № 6856-п від 14.09.2021, № 7605-п від 07.10.2021 (п. 78.1.8 ст. 78 Податкового кодексу України), суперечить імперативніїм нормам п. 200.11 ст. 200 Податкового кодексу України, а тому зазначені накази є протиправними та підлягають скасуванню.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для встановлення в акті перевірки порушень позивачем податкового законодавства та як наслідок прийняття контролюючим органом спірних податкових повідомлень-рішень стали висновки ГУ ДПС у Харківській області про те, що в ході перевірки встановлено завищення від`ємного значення, сформованого за рахунок рядка 19 декларації в сумі 3 316 486,0 гривень. Вказаний показник від`ємного значення з ПДВ сформований за рахунок придбання позивачем будівельних матеріалів.

Разом з тим, перевіркою встановлено, що ТОВ «Планета Молл+» має залишки товарно-матеріальних цінностей (будівельні матеріали) по рахунку 205 «Будівельні матеріали» відповідно до інвентаризаційного опису від 08.10.2021, але при проведенні інвентаризації станом на 08.10.2021 посадовим особам податкового органу не надано залишки по запасам у розрізі номенклатури оприбуткованих будівельних матеріалі (в інвентаризаційній відомості вказано лише одне найменування - будівельні матеріали, без даних в розрізі номенклатури ТМЦ), у зв`язку з чим підприємством порушено вимоги пп. 20.1.9 п. 20.1 ст. 20 ПКУ та не надано можливість фахівцям Головного управління ДПС у Харківській області провести зняття залишків ТМЦ. Виходячи з викладеного, неможливо підтвердити наявність залишків ТМЦ на суму 99 209 668,21 грн, придбання яких стало причиною виникнення від`ємного значення з ПДВ; а отже, на думку податкового органу, відсутня господарська операція як певна дія або полі у визначенні абз. 5 ст. 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», в основі якої мас бути дійсний рух певного активу, у зв`язку з чим вказані товари в розумінні п. 198.5 ст. 198 ПКУ є такими, шо використову ються в операціях, шо не є господарською діяльністю платника податку.

Крім того, в ході проведення перевірки встановлено, шо у звітних періодах квітень 2021, липень 2021 ТОВ «Планета Молл+» були виписані та зареєстровані податкові накладні на адресу контрагентів - покупців ТОВ «Агрофірма ЮГ-М, ПП «Золота нива І», ФГ «Колос»: даними покупцями була здійснена передоплата за товар (зовнішні блоки) на адресу ТОВ «Планета Молл+» на загальну суму 24 058 884,00 грн, у тому числі ПДВ 4 009 814,00 грн, проте платником податків товар у звітних періодах декларування ПДВ квітень 2021, липень 2021 не був реалізований. Таким чином, на думку податкового органу, фізичний рух ТМЦ не відбувся, вказана передоплата надала можливість покупцям у звітних періодах здійснити діяльність, спрямовану на отримання та формування податкового кредиту, за рахунок оформлення операцій з продажу ідентифікованих товарів без фактичного їх руху: виходячи з наведеного, в порушення п. 198.5 ст. 198 ПКУ встановлено заниження обсягу операцій, шо оподатковуються за основною ставкою, за липень 2021 всього на суму ПДВ 19 841 933,64 грн, шо призвело до заниження суми ПДВ, яка підлягає нарахуванню та сплаті до бюджету в розмірі 16 525 448,00 грн (показник рядка 1.1 колонка Б) та до завищення суми від`ємного значення, шо зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (показник рядка 21 декларації) у розмірі 3 316 486,00 гривень.

Суд зазначає, що відповідно до поняття, наведеного у ст. 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» активи - це ресурси, контрольовані підприємством у результаті минулих подій, використання яких, як очікується, приведе до отримання економічних вигод у майбутньому.

Згідно з Інструкцією про застосування Плану рахунків бухгалтерського обліку, активів, капіталу, зобов`язань і господарських операцій підприємств та організацій, затвердженою наказом Міністерства фінансів України від 30.11.1999 № 291 рахунок 20 "Виробничі запаси" призначено для узагальнення інформації про наявність і рух належних підприємству запасів сировини і матеріалів (у тому числі сировина й матеріали, які є в дорозі та в переробці), будівельних матеріалів, запасних частин, матеріалів сільськогосподарського призначення, палива, тари й тарних матеріалів, відходів основного виробнийгва. За дебетом рахунку 20 "Виробничі запаси відображаються надходження запасів на підприємство. їх дооцінка, за кредитом - витрачання на виробництво (експлуатацію, будівництво), переробку, відпуск (передачу) на сторону, уцінка тощо. Рахунок 20 має такі субрахунки: 201 "Сировина й матеріали", 202 "Купівельні напівфабрикати та комплектуючі вироби", 203 "Паливо", 204 "Тара й тарні матеріали", 205 "Будівельні матеріали, 206 "Матеріали, передані в переробку", 207 "Запасні частини", 208 "Матеріали сільськогосподарського призначення", 209 "Інші матеріали". На субрахунку 205 "Будівельні матеріали" підприємства-забудовники відображають рух будівельних матеріалів, конструкцій і деталей, обладнання і комплектуючих виробів, які належать до монтажу, та інших матеріальних цінностей, необхідних для виконання будівельно-монтажних робіт, виготовлення будівельних деталей і конструкцій.

Відповідно до п. 16 розділу II Положення про інвентаризацію акт ивів та зобов`язань, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 02.09.2014 № 879 в інвентаризаційному описі активи наводяться за найменуваннями в кількісних одиницях виміру, прийнятих в обліку, окремо за місцезнаходженням таких цінностей та особами, відповідальними за їх зберігання, з можливим виділенням за субрахунками та номенклатурою.

Згідно з п. 4.1 розділу III Положення про інвентаризацію інвентаризація запасів проводиться за місцями зберігання та окремо за матеріально відповідальними особами. Матеріальні запаси при інвентаризації записуються в інвентаризаційні описи за найменуванням із зазначенням номенклатурного номера (за його наявності), виду, групи, сорту, одиниці виміру, ціни, суми та кількості (рахунок, вага або міра), фактично встановлених на дату інвентаризації, та за даними бухгалтерського обліку.

Як вбачається з інвентаризаційних описів від 08.10.2021 активи в описах наведені за найменуванням в кількісних одиницях виміру, прийнятих в обліку, окремо за місцезнаходженням таких цінностей та особами, відповідальними за їх зберігання, з виділенням активів за субрахунками (100, 103, 112, 151, 152, 205, 301). У числі іншого, ідентифіковані наявні виробничі запаси - будівельні матеріали, із зазначенням кількісних одиниць виміру (т, кг, шт., км, кв.м, м, м.пог, м2, пак., компл., 100 шт., л, міш., пар., рул.), з наведенням ціни, суми та кількості, фактнчно встановлених на дату інвентаризації, та за даними бухгалтерського обліку

Суд повторно враховує доводи позивача, що за змістом Положення про інвентаризацію виділення активів за номенклатурою є можливим, проте не є обов`язковим, так само, як і зазначення номенклатурного номера вимагається лише за його наявності.

Згідно з п. 14 розділу II Положення про інвентаризацію інвентаризаційні описи, акти інвентаризації, звіряльні відомості оформлюються відповідно до вимог, установлених Положенням про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 1995 року № 88, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 05 червня 1995 року за № 168/704 (із змінами), для первинних документів з урахуванням обов`язкових реквізитів та вимог, передбачених цим Положенням.

У силу п. 2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку первинні документи повинні мати іакі обов`язкові реквізити: найменування підприємства, установи, від імені яких складений документ, назва документа (форми), дата складання, зміст та обсяг господарської операції, одиниця виміру господарської операції (у грошовому та за можливості у натуральних вимірниках), посади і прізвища осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення, особистий підпис або інші дані, шо дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Залежно від характеру операції та технології обробки даних до первинних документів можуть бути включені додаткові реквізити: ідентифікаційний код підприємства, установи з Державного реєстру, номер документа, підстава для здійснення операцій, дані про документ, шо засвідчує особу-одержувача тощо.

Неістотні недоліки в документах, шо містять відомості про господарську операцію, не є підставою для невизнання господарської операції, за умови, шо такі недоліки не перешкоджають можливості ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції, та містять відомості про дату складання документа, назву підприємства, від імені якого складено документ, зміст та обсяг господарської операції тошо.

Враховуючи викладене, суд робить висновок про те, що складені позивачем інвентаризаційні описи від 08.10.2021 повністю відповідають вимогам п. 14, п. 16 розділу II, п. 4.1 розділу III Положення про інвентаризацію, п. 2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку (в тому числі, містять усі обов`язкові реквізити первинного документу та дають можливість ідентифікувати осіб, які брали участь у проведенні інвентаризації, дату складення описів, назву підприємства, де проводилась інвентаризація, зміст та обсяг проведеної інвентаризації); при цьому міра деталізації змісту й обсягу інвентаризації визначена виділенням активів за субрахунками, із зазначенням обсягів ТМЦ, фактично встановлених на дату інвентаризації, та за даними бухгалтерського обліку. Тому, жодні підстави для невизнання податковим органом проведеної ТОВ «Планета Молл+» іивентаризації та складених за результатами її проведення інвентаризаційних описів під час проведення перевірки були відсутні, та як наслідок відсутні вони наразі й у суду.

Продовжуючи розгляд справи, суд проаналізував доводи відповідача стосовно висновку Акту перевірки про порушення платником повитків пп. 20.1.9 п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України та ненадання можливості податковому органу провести зняття залишків ТМЦ.

Відповідно до п. 20.1.9 п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право вимагати під час проведення перевірок від платників податків, шо перевіряються, проведення інвентаризації основних засобів, товарно-матеріальних цінностей, коштів, зняття залишків товарно-матеріальних цінностей, готівки

Під час проведення перевірки позивачу була вручена вимога від 04.10.2021 № 42252/6/20-40-07-24-16 щодо проведення інвентаризації.

Вказана вимога дослівно передбачала таке: «...організувати проведення інвентаризації основних засобів, товарно-матеріальних цінностей, коші і в. зняття залишків товарно-матеріальних цінностей, готівки на всіх об`єктах торгівлі га провадження господарської діяльності, як власних, так і тих, шо знаходяться на праві користування (орендовані, на праві іншого користування, поза балансом) з відповідним оформленням графіку інвентаризації, бухгалтерських відомостей обліку, інвентаризаційних відомостей та інших первинних документів відповідно до чинного законодавства. Інвентаризацію просимо провести в термін з 08.10.2021 по 08.10.2021 в присутності представників Головного управління ДПС у Харківській області Крім того, просимо Вас забезпечити доступ перевіряючих до приміщень, шо використовуються ГОВ «Планета Молл+» у фінансово- господарській діяльності».

За змістом п. 1 розділу І Положення про інвентаризацію, у разі проведення інвентаризації за судовим рішенням або на підставі належним чином оформленого документа органу, який відповідно до закону має право вимагати проведення такої інвентаризації, посадові особи відповідного органу (за їх згодоюі можуть бути присутні при проведенні інвентаризації.

Згідно з наказом ТОВ «Планета Молл-» від 07.10.2021 № 3 «Про проведення інвентаризації» було призначено проведення інвентаризації основних засобів, ТМЦ, коштів станом на 08.10.2021: інвентаризацію встановлено провести з 08.10.2021 по 08.10.2021 в присутності заступника начальника Харківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту Головного управління ДГІС у Харківській області Туревич Олени Сергіївни, головного державного ревізора-інспектору Харківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Харківській області Ступіної Наталії Вікторівни.

Виходячи з п. 4.2 розділу II Положення про інвентаризацію, інвентаризаційна комісія у присутності матеріально відповідальних осіб перевіряє фактичну наявність запасів шляхом їх перерахунку, переважування чи перемірювання. Не допускається вносити до інвентаризаційних описів дані про залишки активів зі слів матеріально відповідальних осіб або за даними обліку без перевірки їх фактичної наявності

Актом перевірки (стор.3,4) встановлено, шо інвентаризацію проведено в присутності фахівців Головного управління ДПС у Харківській області. Після того, як перевіряючих було записано до книги відвідувань, було здійснено вихід з представником підприємства на територію торгово-розважального центру з метою проведення інвентаризації ТМЦ; по всій території ТРЦ знаходились різноманітні будівельні матеріали.

Згідно з інвентаризаційним описом від 08.10.2021 виконано зняття фактичних залишків запасів, які обліковуються на субрахунку 205 «Будівельні матеріали» та зберігаються АДРЕСА_1 ; загальна кількість одиниць ТМЦ фактично та за даними бухгалтерського обліку становить 1 104 288,3 грн; вартість ТМЦ фактично та зa даними бухгалтерського обліку - 99 209 668,21 гривень.

Як вбачається з наказу ТОВ «Планета Молл+» віл 07.10.2021 № 3 «Про проведення інвентаризації», підписами посадових осіб податкового органу, присутніх під час інвентаризації, засвідчено отримання ними інвентаризаційних описів за результатами інвентаризації на 1З аркушах.

Виходячи з Акту від 12.10.2021 № 4619/20-40-07-24-09 підписами посадових осіб податкового органу, присутніх під час інвентаризації, засвідчено надання ТОВ «Планета Молл+» у ході перевірки копій оборотно-сальдових відомостей по рахункам 201, 205, 15 (205 "Будівельні матеріали").

Відтак, судом взято до уваги, що інвентаризація проведена платником податків у присутності фахівців відповідача, які безпосередньо спостерігали за зняттям фактичних залишків. При цьому при перевірці податковому оогану були надані оборотно-сальдові відомості но рахунку 205 сукупність цих даних (інвентаризаційного опису по рахунку 205 іа оборотно-сальдової відомості по рахунку 205 з розгорнутою номенклатурою будівельних матеріалів) давала безперешкодну можливість посадовим особам податковою органу порівняти фактичну наявність ТМЦ із даними бухгалтерської о обліку. Таким чином, до доводів контролюючого органу з приводу ненадання його фахівцям можливості провести зняття залишків суд ставиться критично та не приймає їх.

Продовжуючи розгляд справи, суд аналізує питання стосовно висновків Акту перевірки про порушення позивачем положень п. 198.5 ст. 198 Податкового кодексу України.

Згідно з п. 6 розділу І Положення про інвентаризацію суцільною інвентаризацією охоплюються всі види зобов`язань та всі активи підприємства незалежно від їх місцезнаходження, у тому числі предмети, шо передані у прокат, оренду або перебу вають на реконструкції, модернізації, консервації, у ремонті, запасі або резерві незалежно від технічного стану. Також інвентаризації піддягають активи і зобов`язання, які обліковуються на позабалансових рахунках, зокрема цінності, шо не належать підприємству, але тимчасово перебувають у його користуванні, розпорядженні або на зберіганні (об`єкти оперативної (операційної) оренди основних засобів, матеріальні цінності на відповідальному зберіганні, переробці, комісії, монтажі), умовні активи і зобов`язання (непередбачені активи та зобов`язання) підприємства (застави, гарантії, зобов`язання тошо), бланки документів суворої звітності, інші активи.

Як уже було вказано вище, під час проведення перевірки позивачу була вручена вимога про проведення інвентаризації, в якій відповідачем вимагалось організувати проведення інвентаризації основних засобів, товарно-матеріальних цінностей, коштів, зняття залишків товарно-матеріальних цінностей, готівки на всіх об`єктах торгівлі та провадження господарської діяльності, як власних, так і тих, що знаходяться на праві користування (орендовані, на праві іншого користування, поза балансом).

Тому суд робить висновок, що вимогою було передбачено проведення суцільної інвентаризації, а не вибіркової.

Згідно з п. 198.5 ст. 198 Податкового кодексу України платник податку зобов`язаний нарахувати податкові зобов`язання, виходячи із бази оподаткування, визначеної відповідно до пункту 189.1 статті 189 цього Кодексу, та скласти не пізніше останнього дня звітного (податкового) періоду і зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних в терміни, встановлені цим Кодексом для такої реєстрації, зведену податкову накладну за товарами послугами, необоротними активами, придбаними виготовленими з податком на додану вартість (для товарів послуг, необоротних активів, придбаних або виготовлених до 1 липня 2015 року, - у разі якшо під час такого придбання або виготовлення суми податку були включені до складу податкового кредиту), у разі якшо такі товарн/послуги. необоротні активи призначаються для їх використання або починають використовуватися:

а) в операціях, шо не є об`єктом оподаткування відповідно до статті 196 цього Кодексу (крім випадків проведення операцій, передбачених підпунктом 196.1.7 пункту 196.1 статті 196 цього Кодексу ) або місце постачання яких розташоване за межами митної території України;

б) в операціях, звільнених від оподаткування відповідно до статті 197. підрозділу 2 розділу XX цього Кодексу, міжнародних договорів (угод) (крім випадків проведення операцій, передбачених підпунктом 197.1.28 пункту 197.1 статгі 197 цього Кодексу та операцій, передбачених пунктом 197.11 статті 197 цього Кодексу);

в) в операціях, шо здійснюються платником податку в межах балансу платника податку, у тому числі передача для невиробничого використання, переведення виробничих необоротних активів до складу невиробничих необоротних активів;

г) в операціях, шо не є господарською діяльністю платника податку (крім випадків, передбачених пунктом 189.9 статті 189 цього Кодексу).

У разі якшо такі товари`послуги, необоротні активи в подальшому починають використовуватися в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності, у тому числі переведення невиробничих необоротних активів до складу виробничих необоротних активів, платник податку може зменшити суму податкових зобов`язань, шо були нараховані відповідно до цього пункту, на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, зазначеної в абзаці першому цього пункту, зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних.

З метою застосування цього пункту податкові зобов`язання визначаються по товарах послугах, необоротних активах: придбаних для використання в неоподатковуваних операціях - на дату їх придбання; придбаних для використання в оподатковуваних операціях, які починають використовуватися в неоподатковуваних операціях. - на лату початку їх фактичного використання, визначену в первинних документах, складених відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні.

У разі як`їно на момент перевірки платника податку контролюючим органом в акті вибіркової (часткової) інвентаризації, проведеної платником податку на вимогу такого органу, виявлено нестачу придбаних таким платником юварів (крім випадку, якшо така нестача обумовлена знищенням внаслідок дії обставин непереборної сили, шо підтверджується відповідно до законодавства), для цілей розділу V цього Кодексу такі товари вважаються використаними платником податку в операціях, шо не є господарською діяльністю платника податку.

Відповідно до п. 20 розділу II, п. І розділу ІУ Положення про інвентаризацію бухгалтерською службою складаються звіряльні відомості активів і зобов`язань, у яких відображаються розбіжності між даними бухгалтерського обліку і даними інвентаризаційних описів (актів інвентаризації). Висновки шодо виявлених розбіжностей між фактичною наявністю активів і зобов`язань і даними бухгалтерського обліку, які наводяться в звіряльних відомостях, та пропозиції щодо їх врегулювання відображаються інвентаризаційною комісією у протоколі, шо складається після закінчення інвентаризації і передасться на розгляд та затвердження керівнику підприємства У протоколі наводяться: причини нестач, втрат, лишків, а також пропозиції шодо заліку внаслідок пересортиці, списання нестач в межах норм природного убутку, а також понаднормових нестач і втрат від псування цінностей із зазначенням причин та вжитих заходів щодо запобігання таким втратам і нестачам.

Зважаючи на викладене, висновок про визнання товарів використаними в операціях, шо не є господарською діяльністю платника податку, може бути зроблений лише за результатами інвентаризації, якою виявлено нестачу ТМЦ; доказом наявності (залишку) або відсутності (нестачі) ТМЦ є сам результат інвентаризації - інвентаризаційний опис (акт інвентаризації), у разі виявлення нестачі - також звіряльна відомість і протокол.

Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 10.03.2020 у справі № 120/1378/19-а: «Суд погоджується з висновком суду апеляційної інстанції, що єдиним належним та допустимим доказом залишку чи нестачі товарно-матеріальних цінностей є акт інвентаризації».

Таким чином. за приписами п. 198.5 ст. 198 Податкового кодексу України:

- нарахування ПДВ при «умовному продажі» можливе у разі, якщо товари використовуються в операціях, шо не с господарською діяльністю платника податків;

- товари вважаються використаними в операціях, шо не є господарською діяльністю платника податків, лише тоді, коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом в акті вибіркової інвентаризації виявлено нестачу придбаних таким платником товарів.

Проте, як вбачається з викладеного вище, власне вибіркова (часткова) інвентаризація піл час перевірки не проводилась: у рамках суцільної інвентаризації нестачі придбаних позивачем будівельних матеріалів інвентаризаційною комісією та відповідачем не виявлено; висновку про нестачу податковнм органом в Акті перевірки сформульовано не було - відтак, відсутні передбачені законом підстави для нарахування податкових зобов`язань з ПДВ та складення і реєстрації в ЄРПН зведеної податкової накладної у зв`язку з необхідністю визнання «умовного продажу», як на тому наполягає відповідач.

Продовжуючи розгляд справи, суд аналізує питання стосовно висновків Акту перевірки про те, що передоплата надала можливість покупцям у звітних періодах здійснити діяльність, спрямовану на отримання та формування податкового кредиту, за рахунок оформлення операцій і продажу ідентифікованих товарів без фактичного їх руху.

Згідно з пп. 2 п. 4 розділу III Порядку оформлення: описова частина акта (довідки) документальної перевірки складається таким чином:

у разі встановлення перевіркою порушень податкового законодавства за кожним відображеним в акті документальної перевірки фактом порушення необхідно: викласти зміст порушення з посиланням на конкретні пункти і статті законодавчих актів (міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України і якими регулюються питання оподаткування), шо порушені платником податків, зазначити період (календарний день, місяць, квартал, півріччя, три квартали, рік) фінансово-господарської діяльності платника податків та господарську операцію, при здійсненні якої вчинено це порушення;

зазначити первинні документи, на підставі яких вчинено записи у податковому та бухгалтерському обліку, навести регістри бухгалтерського обліку, кореспонденцію рахунків операцій та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків, зборів, та докази, шо підтверджують наявність факту порушення.

Акт перевірки у частині взаємовідносин з ТОВ «Агрофірма ЮГ-М», ФГ «Колос», ПП «Золота нива 1» не містить ані викладу змісту порушення, яке, на думку податкового органу, допущене платником податків, ані жодної норми законодавства, яку б порушив позивач чи його контрагенти, ані зазначення доказів, шо підтверджують наявність факту порушення.

Запитувані документи по взаємовідносинам з даними контрагентами на запит податкового органу за вих. № 43227/6//20-40-07-24-16 від 08.10.2021 позивачем надані, вказане відповідачем не заперечується, будь-яких зау важень до форми чи змісту наданих документів в Акті перевірки не висловлено.

Як вбачається з акту перевірки (стор. 12). запити про надання документів, адресовані ТОВ «Агрофірма ЮГ- М», ФГ «Колос», ПП «Золота нива І», складені та направлені відповідачем поштовим зв`язком 11.10.2021 - напередодні останнього дня вже продовженої перевірки, термін якої закінчувався 12.10.2021.

Згідно з п. 73.3 ст. 73 Податкового кодексу України платники податків та інші суб`єкти інформаційних відносин зобов`язані подавати інформацію, визначену в запиті контролюючого органу, та її документальне підтвердження (крім проведення зустрічної звірки) протягом 15 робочих днів з дня. наступного за днем отримання запиту (якщо інше не передбачено цим Кодексом).

Звідси, цілком зрозуміло, що на дату реєстрації Акту перевірки 21.10.2021 «відповіді не отримано», адже законодавчо встановлений строк для надання відповіді спливав щонайменше через тиждень після реєстрації Акту перевірки.

За практикою Європейського суду з прав людини, викладеною, зокрема, у рішенні від 23 липня 2002 року у справі «Компанія «Вестберга таксі Актіеболаг» та «Вуліч проти Швеції», адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті па підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів, має саме податкове управління.

Такий обов`язок суб`єкта владних повноважень закріплений і в КАС України, частиною другою статті 77 якого передбачено, шо в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок шодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Втім, попри викладене, в силу пп. 78.1.8 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України документальна позапланова перевірка з підстав, визначених у цьому підпункті, проводиться виключно шодо законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість та або з від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень.

Питання правомірності формування податкового кредиту контрагентами покупцями платника податків у жодному випадку не входить до предмету перевірки законності декларування від`ємного значення з ПДВ ТОВ «Планета Молл+», що вкотре підтверджує вихід податкового органу за межі наданих йому повноважень та незаконність фактичного обсягу проведення перевірки підставі, на якій її призначено.

Разом з тим, позивачем на підтвердження придбання будівельних матеріалів надано: договір купівлі-продажу № 02/01/01-20 від 02.01.2020, видаткова накладна № МОА-118274 від 12.07.2021, ТТН № АБС-008132 від 12.07.2021, прибуткова накладна від 13.07.2021 (повернення), видаткова накладна № МОА-119326 від 20.07.2021, ТТН № АБС-008116 від 20.07.2021, видаткова накладна № МОА-119327 від 20.07.2021, ТТН № АБС-008113 від 20.07.2021, видаткова накладна № МОА-119343 від 21.07,2021, ТТН № АБС-008117 від 21.07.2021, видаткова накладна № МОА-119331 від 21.07.2021, ТТН № АБС-008118 від 21.07.2021, видаткова накладна № МОА-119397 від 21.07.2021, ТТН № АБС-008123 від 21.07.2021, видаткова накладна № МOA- 119388 від 21.07.2021, ТТН № АБС-008120 від 21.07.2021, видаткова накладна № МОА-119389 від 21.07.2021, ТТН № АБС-008121 від 21.07.2021, видаткова накладна № МОА-119456 від 21.07.2021, ТТН № АБС-008125 від 21.07.2021, видаткова накладна № МОА-119394 від 21.07.2021, ТТН № АБС-008122 від 21.07.2021, видаткова накладна № МОА-119469 від 21.07.2021, ТТН № АБС-008131 від 21.07.2021, видаткова накладна № МОА- 119330 від 21.07.2021, ТТН № АБС-008119 від 21.07.2021, видаткова накладна № МОА-119434 від 21.07.2021, видаткова накладна № МОА-119597 від 22.07.2021, ТТН № АБС-008161 від 22.07.2021, видаткова накладна № МОА-119604 від 22.07.2021, ТТН № АБС-008160 від 22.07.2021, видаткова накладна № МОА-120173 від 26.07.2021, ТТН № АБС-008259 від 26.07.2021, ТТН № 4 від 22.07.2021, договір на виготовлення та поставку продукції № 14 від 06.07.2021, видаткова накладна № 472 від 28.07.2021, видаткова накладна № KV46 від 26.07.2021, видаткова накладна №1486 від 16.07.2021, ТТН № Р1486 від 16.07.2021, договір поставки № 2506/2020 від 25.06.2020, видаткова накладна № 5797 від 21.07.2021, ТТН № 13212 від 21.07.2021, видаткова накладна № 5980 від 24.07.2021, ТТН № 13232 від 21.07.2021, видаткова накладна № РН-23460 від 23.07.2021, ТТН № 00373 віл 23.07.2021, видаткова накладна № ТД-2107052 від 05.07.2021, ТТН № ТД- 2107052 від 05.07 2021, видаткова накладна № ТД-2107051 від 05.07.2021, ТТН № ТД-2107051 від 05.07.2021, видаткова накладна № ТД-2107071 від 07.07.2021, ТТН № ТД-2107071 від 07.07.2021, видаткова накладна № ТД-2107086 від 08.07.2021, ТТН № ТД-2107086 від 08.07.2021, видаткова накладна № ТД-2107131 від 13.07.2021, ТТН № ТД-2107131 від 13.07.2021, видаткова накладна № ТД-2107231 від 23.07.2021, ТТН № ТД- 2107231 від 23.07.2021, видаткова накладна № ТД-2107232 від 23.07.2021, ТТН № ТД-2107232 від 23.07.2021, видаткова накладна № ТД-2107281 від 28.07.2021, ТТН № ТД-2107281 від 28.07.2021, видаткова накладна № ТД-2107282 від 28.07.2021, ТТН № ТД-2107282 від 28.07.2021, видаткова накладна № РН-161/1 від 23.07.2021, експрес накладна № 361, видаткова накладна № 131 від 15.07.2021, видаткова накладна № 411 від 20.07.2021, ТТН № Р411 від 20.07.2021, видаткова накладна № 08ХА070501 від 05.07.2021, видаткова накладна № 08ХА070502 від 05.07.2021, ТТН № 08ХА070502 від 05.07.2021, договір постачання № 2/2/21-1 від 02.02.2021, видаткова накладна № 29 від 12.07.2021, видаткова накладна № 41 від 29.07.2021, видаткова накладна № 24 від 02.04.2021, видаткова накладна № 30 від 14.04.2021, накладна № 4606 від 14.07.2021, видаткова накладна № ХАКХ-008451 від 22.07.2021, ТТН № 73 від 22.07.2021, договір поставки № 109-20 від 27.05.2020, видаткова накладна № 19814 від 13.07.2021, ТТН № 19814 від 13.07.2021, видаткова накладна № 20082 від 16.07.2021, ТТН № 20082 від 16.07.2021, видаткова накладна № 20153 від 19.07.2021, ТТН № 20153 від 19.07.2021, видаткова накладна № 20684 від 30.07.2021, ТТН № 20684 від 30.07.2021 та ін.

Виходячи з положень ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій с первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Дія контролю та впорядкуванням оброблених даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Такі первинні документи повинні мати обов язкові реквізити: назву документа (форми): дату і місце складання: назву підприємства від імені якого складено документ: зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, шо дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Первинні документи, складені при здійсненні господарських операцій, відповідають вимогам, передбаченим Законом України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» та Положенням про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 № 88, не мають дефектів форми, змісту або походження, які б спричиняли втрату ними юридичної сили та доказовості.

Отже, операції платника податків з придбання будівельних матеріалів та будівельних робіт, які визначені відповідачем як основний чинник виникнення від`ємного значення з ПДВ та досліджувались в рамках перевірки, фактично здійснені та підтверджуються належним чином оформленими первинними й іншими документами, шо відображають реальність операцій іа свідчать про зміну майнового стану платника податків. Вказані документи надавались платником податків під час перевірки та вивчались податковим органом, а їх обсяг повністю достатній для висновку про те, шо рух товарів дійсно мав місце.

Згідно з пп 14.1 181 п.14.1 ст. 14 Податкового кодексу України податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податковою) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Згідно з п. 198.1 ст.198 Податкового кодексу України, до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені нараховані у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів та послуг; б) прзідбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням таабо ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та або при передачі таких активів на баланс платника податку, у повноваженого вести облік резу льтатів спільної діяльності); в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній терззторії України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України: г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу; г) ввезення товарів та або необоротних активів на митну територію України.

За змістом п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів послуг платник податку - продавець товарі в послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів, послуг, є для покупця таких товарів послуг підставою для нарахування сум податку, шо відносяться до податкового кредиту. Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів, послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податковзіх зобов`я зань за відповідний звітний період.

Відповідно до п. 198.2 ст. 198 Податкового кодексу України датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, шо відбулася раніше:

дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів послуг;

дата отримання платником податку товарів послуг.

Згідно з п. 198.3 ст. 198 Податкового кодексу України, податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з:

придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг;

придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи);

ввезенням товарів та або необоротних активів на митну територію України.

Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

Відповідно до п. 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України, не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 етапі 201 цього Кодексу. Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів послуг підставою для нарахування сум податку, шо відносяться до податкового кредиту.

Виходячи з п. 200.1 ст. 200 Податкового кодексу України, сума податку, шо підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниия між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Відповідно до п. 200.2 ст. 200 Податкового кодексу України при позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї етапі, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені ним розділом. Для перерахування податку до бюджету центральний орган виконавчої влади, шо реалізує державну податкову політику, надсилає центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр платників, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника, звітний період та сума податку, шо підлягає перерахуванню до бюджету. На підставі такого реєстру центральний орган виконавчої влади, шо реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, не пізніше останнього дня строку, встановленого цим Кодексом для самостійної сплати податкових зобов`я зань, перераховує суми податку до бюджету

У силу п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:

а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, шо виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, шо не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1.1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, шо не перевзіщуе суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та або у рахунок сплатзз грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, шо сплачуються до державного бюджету;

в) та або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду

Виходячи з вищевказаного, суд вважає, що доводи контролюючого органу, викладені в акті перевірки від 21.10.2021 № 18768/20-40-07-24-09/43413434 є необґрунтованими та безпідставними, а податкові повідомлення-рішення, прийняті на його підставі, - протиправними та підлягають скасуванню.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем не надано належних доказів на обґрунтування правомірності винесення відносно ТОВ «Планета Молл+» податкових повідомлень-рішень від 16.11.2021 № 4 та від 16.11.2021 № 4.

Отже, розглянувши усі подані документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Щодо питання розподілу судових витрат на правничу допомогу адвоката суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 10 ч. 3 ст. 2 КАС України до основних засад (принципів) адміністративного судочинства віднесено відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення

За змістом ч. 1 ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Згідно з ч. 2, ч. 3 ст. 134 КАС України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, шо сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

ТОВ «Планета Молл+» уклало з адвокатом Новохацькою Н.Є. договір від 22.11.2021 про надання правничої допомоги, відповідно до якого адвокат бере на себе зобов`язання надавати професійну правничу допомогу клієнту при провадженні в Харківському окружному адміністративному суді по справі за адміністративним позовом ТОВ «Планета Молл+» до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів ГУ ДПС у Харківській області № 6856-п від 14.09.2021 «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Планета Молл+» (код за )», № 7605-п від 07.10.2021 «Про продовження строку проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Планета Молл+» (код за )» та податкових повідомлень-рішень ГУ ДПС у Харківській області № 4 від 16.11.2021, № 4 від 16.11.2021.

Правнича допомога, передбачена цим договором, включає: підготовку до розгляду справи (вивчення на підставі наданих Клієнтом доку ментів обставин спору); представництво в суді.

Згідно з ч.1, ч. 2 ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення гошо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

Відповідно до вищевказаного договору гонорар адвоката встановлено у фіксованому розмірі, який становить 1000,00 (одна тисяча) гривень. Гонорар сплачується клієнтом адвокату протягом 3 (трьох) календарних днів з моменту підписання сторонами Договору. Передача Адвокатом та приймання Клієнтом послуг за цим Договором здійснюється за актом приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг).

За змістом ч. 7 ст. 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, шо до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Враховуючи викладене, вимога позивача щодо відшкодування витрат на правничу допомогу адвоката в розмірі 1 000,0 грн, підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Планета Молл +" (вул. Кільцевий шлях, буд. 4 А, смт. Мала Данилівка, Дергачівський район, Харківська область, 62341, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним наказу та скасування податкових повідомлень-рішень - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 14.09.2021 № 6856-п «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Планета Молл+» (код за )».

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 07.10.2021 № 7605-п «Про продовження строку проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Планета Молл+» (код за )»;

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 16.11.2021 № 4, згідно з яким ТОВ «Планета Молл+» збільшено суму грошового зобов`язання за платежем «Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)» у розмірі 20 656 810,00 грн (двадцять мільйонів шістсот п`ятдесят шість вісімсот десять гривень).

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 16.11.2021 № 4, згідно з яким ТОВ «Планета Молл+» визначено суму завищення від`ємного значення з ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, в розмірі 3 316 486,00 гривень.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Планета Молл +" (вул. Кільцевий шлях, буд. 4 А, смт. Мала Данилівка, Дергачівський район, Харківська область, 62341, ) судовий збір у розмірі 27 240,0 грн (двадцять сім тисяч двісті сорок гривень 00 копійок) та витрати на правничу допомогу адвоката у розмірі 1 000,00 грн (одна тисяча гривень).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання у повному обсязі шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складено 12 жовня 2022 року.

Суддя Заічко О.В.