Справа № 380/2914/22
Суддя: Гудим Любомир Ярославович
Дата ухвалення: 2022-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2022 рокуЛьвівСправа № 380/2914/22 пров. № А/857/11678/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Гудима Л.Я.,

суддів: Довгополова О.М., Святецького В.В.,

за участю секретаря судового засідання: Петрунів В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 23 червня 2022 року, головуючий суддя Качур Р.П., ухвалене о 12:55 год. у м. Львові, повний текст якого складено 04.07.2022 року, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Львівське міське комунальне підприємство «Львівводоканал», Приватне підприємство «Промтехімпекс», Львівська обласна державна адміністрація, про визнання протиправним та скасування дозволу,-

В С Т А Н О В И В :

В лютому 2022 року позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Інспекції ДАБК у м. Львові, треті особи - ЛМКП «Львівводоканал», ПП «Промтехімпекс», Львівська ОДА в якому просила визнати протиправним та скасувати дозвіл на виконання будівельних робіт №ЛВ 92, що виданий 06.12.2021 року відповідачем про надання дозволу Львівському міському комунальному підприємству «Львівводоканал» на реконструкцію металевої конструкції пішохідного переходу над залізничною колією між вул. Чернеча гора - І. Вільде у м. Львові.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що реконструкція передбачає будівництво спільної велосипедно-пішохідної доріжки на залізничною колією та по земельній ділянці, яка належить Львівській обласній раді, та призначена для обслуговування будівель закладів охорони здоров`я та соціальної допомоги. Також стверджувала, що надаючи оскаржений дозвіл, відповідачем допущено порушення державних будівельних норм та не враховано вимоги 4.1.5 ДСТУ 8906:2019. Крім того, зазначила, що будівництво проводиться без розроблення та затвердження Львівською міською радою детального плану території.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 23 червня 2022 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржила його в апеляційному порядку, яка, покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, не надано належної правової оцінки наявним доказам, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким адміністративний позов задовольнити.

Свою апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що відповідачем допущено порушення містобудівного законодавства, зокрема, на будівництво пішохідного мосту не отримано містобудівні умови та обмеження на таке будівництво. Вказане будівництво проводиться також без розроблення та затвердження детального плану території.

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали подану апеляційну скаргу, вважають оскаржене рішення суду незаконним та повністю підтримали доводи, зазначені у апеляційній скарзі.

Представники відповідача та третьої особи - ЛМКП «Львівводоканал» заперечили проти апеляційної скарги, вважають оскаржене рішення суду законним та обґрунтованим та просили апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Представник третьої особи - Львівської ОДА просив прийняти законне та обґрунтоване рішення та поклався на розсуд суду.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача, представників відповідача, третіх осіб - ЛМКП «Львівводоканал», Львівська ОДА, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що подана апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, Відповідно до свідоцтва про право власності на квартиру № Л14704 від 16.11.2001 року, позивачка на праві спільної сумісної власності володіє квартирою АДРЕСА_1 (а.с. 10).

Із Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 290503751 від 15.12.2021 року слідує, що земельна ділянка, кадастровий номер № :07:005:0062, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 (цільове призначення для будівництва та обслуговування будівель закладів охорони здоров`я та соціальної допомоги), форма власності - державна (а.с. 11).

Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю видано дозвіл на виконання будівельних робіт № ЛВ 92 від 06.12.2021 року на об`єкт будівництва «Реконструкція металевої конструкції пішохідного переходу над залізничною колією між вул. Чернеча гора - І. Вільде у м. Львові». Вказаний дозвіл надано замовнику Львівське міське комунальне підприємство «Львівводоканал», генеральному підряднику приватному підприємству «Промтехімпекс».

Листом № ДВ 8475 від 02.07.2021 року ЛМКП «Львівводоканал» надано відповідь на колективну заяву мешканців вулиць І. Вільде, П. Ніщинського, Шишманова, Чумацької та Ялтинської щодо реалізації вищевказаного проекту. Цим листом повідомлено заявників що ухвалою сесії ЛМР від 12.12.2019 року № 6008 металеву конструкцію пішохідного переходу над залізничною колією між вул. Чернеча гора - І. Вільде у м. Львові передана на баланс ЛМКП «Львівводоканал». Таке рішення зумовлено необхідністю проведення ремонту вказаної конструкції. Також вказано, що металева конструкція пішохідного переходу є конструктивно невід`ємним елементом трубопроводу централізованого водопостачання діаметром 300 мм, який влаштований у футлярі під цією конструкцією зважаючи на неможливість прокладення трубопроводу в інший спосіб. Така споруда з одного боку територією парку «Знесіння», а з іншого територією центру охорони здоров`я АТ «Укрзалізниця», що вимагає постійного доступу з обох сторін для її технічного обслуговування та належної експлуатації. Вказав, що ЛМКП «Львівводоканал» відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» проведено процедури з визначення проектної організації з розробки проектно-кошторисної документації по об`єкту «Реконструкція металевої конструкції пішохідного переходу над залізничною колією між вул. Чернеча гора - І. Вільде у м. Львові». Також зауважив, що відновлена у майбутньому споруда з одного боку гарантуватиме надійне водопостачання споживачів, які проживають поруч, а з іншого надасть можливість маломобільним групам населення, зокрема особам з інвалідністю, потрапити у ландшафтний парк.

Не погоджуючись з оскаржуваним дозволом відповідача, позивачка звернулася до суду з даним позовом.

Відмовляючи в задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що вказані позивачкою доводи не можуть слугувати підставою для скасування спірного дозволу за цим позовом, оскільки можуть зумовлювати його анулювання й вирішення цього питання входить до компетенції уповноваженого на те органу в порядку та за процедурою, встановленою законом. Питання пов`язані з затвердженням містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх відповідності вимогам законодавства, у тому числі в частині визначення основних техніко-економічних показників об`єкта будівництва, не охоплюються предметом цього спору і не входять до предмету доказування у справі, яка розглядається.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що відповідають нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи з огляду на наступне.

Як установлено статтею 9 Закону України від 20.05.1999 №687-XIV «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до статті 26 вищевказаного Закону забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів. Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону.

Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації (частини перша - четверта статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

За змістом пункту 3 частини першої статті 34 цього ж Закону замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

За приписами частин першої - четвертої, шостої статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що належать до IV і V категорій складності, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

За наявності дозволу на виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається.

Для отримання дозволу подається заява, до якої додаються:

1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію;

2) копія розпорядчого документа щодо комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду у разі здійснення комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності (замість копії документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою);

3) проектна документація на будівництво, розроблена та затверджена в установленому законодавством порядку;

4) копія документа, що посвідчує право власності на будинок чи споруду, або згода його власника, засвідчена у встановленому законодавством порядку, на проведення будівельних робіт у разі здійснення реконструкції, реставрації чи капітального ремонту;

5) копії документів про призначення осіб, відповідальних за виконання будівельних робіт, та осіб, які здійснюють авторський і технічний нагляд;

6) інформація про ліцензію, що дає право на виконання будівельних робіт, та кваліфікаційні сертифікати.

Форма дозволу на виконання будівельних робіт, форма заяви, що подається для його отримання, форма відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт, порядок видачі та анулювання дозволу на виконання будівельних робіт визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відмова у видачі дозволу на виконання будівельних робіт видається заявнику в письмовому вигляді з відповідним обґрунтуванням у строк, передбачений для видачі дозволу.

Підставою для відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт є:

1) неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу такого дозволу;

2) невідповідність поданих документів вимогам законодавства;

3) виявлення недостовірних відомостей у поданих документах.

Рішення про видачу або анулювання дозволу на виконання будівельних робіт може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права видачі дозволу), або оскаржено до суду.

Дозвіл на виконання будівельних робіт може бути анульовано:

1) органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

а) подання замовником заяви про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт;

б) наявності відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою;

в) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю;

2) адміністративним судом за позовом органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо застосування такого заходу реагування у разі перешкоджання проведенню перевірки посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю, якщо таке перешкоджання було здійснено протягом одного року після накладення штрафу за зазначене порушення.

Механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначає й Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2015 № 747).

Пунктом 3 цього Порядку визначено, що надання (отримання, реєстрація), повернення (відмова у видачі) чи анулювання (скасування реєстрації) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та, зокрема, видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів IV і V категорії складності (абзаци перший, другий, четвертий пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт).

Згідно з пунктами 27-30, 32, 34 цього ж Порядку дозвіл видається на безоплатній основі відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю за формою, наведеною у додатку 9 до цього Порядку.

Замовник (його уповноважена особа) подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю заяву про отримання дозволу за формою, наведеною у додатку 10 до цього Порядку.

До заяви додаються:

копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію (крім випадків, визначених пунктом 7 цього Порядку);

копія розпорядчого документа щодо комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду у разі здійснення комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності (замість копії документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою);

проектна документація на будівництво, розроблена та затверджена в установленому законодавством порядку;

копія документа, що посвідчує право власності на будинок чи споруду, або згода його власника, засвідчена у встановленому законодавством порядку, на проведення будівельних робіт у разі здійснення реконструкції, реставрації, капітального ремонту чи технічного переоснащення діючих підприємств;

копії документів про призначення осіб, відповідальних за виконання будівельних робіт, та осіб, які здійснюють авторський і технічний нагляд;

інформація про ліцензію, що дає право на виконання будівельних робіт, та кваліфікаційні сертифікати.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви приймає рішення про надання дозволу або відмову у його видачі.

Підставою для відмови у видачі дозволу є:

неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу такого дозволу;

невідповідність поданих документів вимогам законодавства;

виявлення недостовірних відомостей у поданих документах.

Рішення про видачу або анулювання дозволу на виконання будівельних робіт може бути розглянуто у порядку нагляду Держархбудінспекцією (без права видачі дозволу) або оскаржено до суду.

Дозвіл може бути анульовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

1) подання замовником заяви про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт;

2) наявності відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою;

3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Дозвіл може бути анульовано також адміністративним судом за позовом органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо застосування такого заходу реагування у разі перешкоджання проведенню перевірки посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю, якщо таке перешкоджання було здійснено протягом одного року після накладення штрафу за зазначене порушення.

Статтею 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» повноваження щодо анулювання дозволу у зв`язку із встановленням під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю надано органом державного архітектурно-будівельного контролю. Тобто, лише після невиконання вимог контролюючого органу щодо усунення таких порушень розглядається питання про анулювання дозволу.

За наявності у центральних органів виконавчої влади спеціальних функцій нагляду і контролю об`єктів містобудування та повноважень щодо анулювання дозволу на будівництво за наявності передбачених чинним законодавством підстав (стаття 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»), суд не вправі перебирати на себе функції таких органів.

Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 14 лютого 2022 року у справі №826/1606/17.

Наведені в адміністративному позові обставини не можуть бути підставою для скасування оспорюваного дозволу, оскільки можуть зумовлювати його анулювання й вирішення цього питання входить до компетенції уповноваженого на те органу в порядку та за процедурою, встановленими законом.

Таким чином, спірний дозвіл було видано органом, до повноважень якого належить вирішення такого питання, й з дотриманням встановленого законом порядку, а передбачені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт підстави для відмови у його видачі були відсутні.

Крім цього, судом попередньої інстанції вірно враховано, що відповідно до ч. 4 ст. 34 Закону № 3038-VI реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Влаштування засобів безперешкодного доступу осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення до будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів та частин, об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури може здійснюватися без документів, що дають право на виконання будівельних робіт, та за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, з дотриманням вимог законодавства, будівельних норм та правил. Порядок влаштування засобів безперешкодного доступу до об`єктів або їх розумного пристосування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновком суду попередньої інстанції про відсутність порушень з боку Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові під час видання оспорюваного дозволу, через що позовні вимоги є необґрунтованими та безпідставними, відтак задоволенню не підлягають.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В частині решти доводів апеляційної скарги колегія суддів враховує, що, оцінюючи наведені сторонами доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи, наведені сторонами, були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.

Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи сторін у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші зазначені в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді.

З огляду на наведене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків рішення суду, а тому підстав для скасування рішення колегія суддів не знаходить і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 23 червня 2022 року у справі №380/2914/22 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, виключно у випадках передбачених частиною 4 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. Я. Гудим
судді О. М. Довгополов
В. В. Святецький

Повний текст постанови складено 26.10.2022 року.