Справа № 640/12924/21
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2022-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого-судді Парінова А.Б.,

суддів: Ключковича В.Ю.,

Мельничука В.П.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної інспекції архітектури та містобудування України на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 червня 2022 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (надалі - позивач) звернулася до суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (надалі - відповідач 1), Державної інспекції архітектури та містобудування України (надалі - відповідач 2), в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної архітектурно - будівельної інспекції України «Про звільнення ОСОБА_1 » від 02.04.2021 № 136 «ОС»;

- поновити ОСОБА_1 на посаді головного інспектора будівельного нагляду відділу методології та нагляду за здійсненням декларативних процедур Департаменту дозвільних процедур Державної архітектурно-будівельної інспекції України;

- стягнути з Державної архітектурно - будівельної інспекції України середній заробіток за час вимушеного прогулу;

- допустити до негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді головного інспектора будівельного нагляду відділу методології та нагляду за здійсненням декларативних процедур Департаменту дозвільних процедур Державної архітектурно-будівельної інспекції України та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 грудня 2021 року, позов задоволено частково, яким, зокрема, допущено негайне виконання рішення суду в частині стягнення з Державної архітектурно-будівельної інспекції України на користь ОСОБА_1 середній заробіток, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць - 7017,71 грн. (сім тисяч сімнадцять гривень 71 копійка).

Окружним адміністративним судом міста Києва 13 грудня 2021 року видано виконавчий лист, зокрема, щодо негайного виконання рішення суду в частині стягнення з Державної архітектурно-будівельної інспекції України на користь ОСОБА_1 середнього заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць - 7017,71 грн. (сім тисяч сімнадцять гривень 71 копійка), в якому боржником визначено Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

До Окружного адміністративного суду міста Києва 17 травня 2022 року від УДКСУ у Дніпровському районі м. Києва надійшла заява про заміну боржника у виконавчому документів, в якій просить суд замінити боржника - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України на правонаступника Державну інспекцію архітектури та містобудування України.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 червня 2022 року заяву Управління Державної казначейської служби України у Дніпровському районі м. Києва про заміну боржника у виконавчому документі від 12.05.2022 - задоволено. Замінено боржника у виконавчому листі від 12.05.2022 підлягає задоволенню шляхом заміни боржника у виконавчому листі по справі № 640/12924/21 від 23.12.2021 щодо стягнення на користь ОСОБА_1 середнього заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць - 7017,71 грн. з Державної архітектурно-будівельної інспекції України (код ЄДР 37471912) на правонаступника - Державної інспекції архітектури та містобудування України (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, код ЄДР: 44245840).

При цьому суд першої інстанції виходив з того, що публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва. Під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок по відновленню порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід щодо переходу до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів. За приписами статті 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється і результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Таким чином, на теперішній час функції ДАБІ щодо відшкодування коштів перейшли до його правонаступника - ДІАМ.

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідачем подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції не перевірив обставин утворення ДІАМ та ліквідації ДАБІ та прийшов до помилкового висновку про те, що Державна інспекція архітектури та містобудування України є правонаступником Державної архітектурно-будівельної інспекції України. Крім того, апелянт зазначає, що питання про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу було предметом розгляду в даній справі та судом першої інстанції було відмовлено позивачу в задоволенні позивних вимог в даній частині.

Сторони у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи були належним чином повідомлені, про причини неявки суду не повідомили.

За таких обставин колегія суддів, керуючись п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України, вирішила розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 №1404-VIII (надалі - Закон №1404-VIII) виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Згідно з пункту 1 частини 1 статті 3 Закону N 1404-VIII підлягають примусовому виконанню рішення на підставі таких виконавчих документів, як виконавчих листів та наказів, що видаються судами у передбачених законом випадках на підставі судових рішень, рішень третейського суду, рішень міжнародного комерційного арбітражу, рішень іноземних судів та на інших підставах, визначених законом або міжнародним договором України.

За приписами частин 1, 5 статті 15 Закону N 1404-VIII встановлено, що сторонами виконавчого провадження є стягувач і боржник. У разі вибуття однієї із сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником. Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов`язковими тією мірою, якою вони були б обов`язковими для сторони, яку правонаступник замінив.

Статтею 52 КАС України встановлено, що у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Згідно частини 1 статті 379 КАС України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження за поданням державного виконавця або за заявою заінтересованої особи суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, замінює сторону виконавчого провадження її правонаступником.

Відповідно до постанови КМ України №218 від 13.03.2020 року "Про ліквідацію Державної архітектурно-будівельної інспекції та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України" постановлено:

- ліквідувати Державну архітектурно-будівельну інспекцію та утворити Державну сервісну службу містобудування України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій.

- установити, що: забезпечення діяльності Державної сервісної служби містобудування у 2020 році здійснюється в межах видатків, передбачених Державній архітектурно-будівельній інспекції; надання адміністративних послуг у сфері містобудування з використанням Єдиного державного веб-порталу електронних послуг здійснюється з дати, визначеної держателем Єдиного державного веб-порталу електронних послуг.

- утворити комісію з ліквідації Державної архітектурно-будівельної інспекції.

Даною постановою Уряду не було визначено правонаступника прав та обов`язків ліквідованого органу.

Відповідно до витягу державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ДАБІ знаходиться в стані припинення 20.03.2020, винесення рішення засновників юридичної особи або уповноваженого ним органу щодо припинення юридичної особи в результаті її ліквідації.

Окрім того, згідно витягу з реєстру Державна сервісна служба містобудування України зареєстрована як юридична особа.

Також зареєстрована як юридична особа Державна інспекція архітектури та містобудування України, утворена відповідно до вищезазначеної постанови КМ України.

Отже, уряд утворив Державну сервісну службу містобудування (Держсервісбуд), основними завданнями якої є надання (отримання, реєстрація), відмова у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію збудованих об`єктів. Також було утворено Державну інспекцію містобудування та Державне агентство з технічного регулювання у містобудуванні.

Окрім того, відповідно до абз.2, п.4 постанови КМ України №218 постановлено установити, що ДАБІ продовжує здійснювати повноваження та функції до завершення здійснення заходів з утворення Державної сервісної служби містобудування.

Згідно з п. 3 постанови КМ України від 23.12.2020 №1340 "Деякі питання функціонування органів архітектурно-будівельного контролю та нагляду" постановлено ліквідувати ДССМ та ДІМ.

Даними постановами не приймалось рішення про передачу повноважень та функцій ДССМ і ДІМ до іншого центрального органу виконавчої влади.

Пунктом 1 постанови КМУ №1340 постановлено утворити ДІАМ як Центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовує та координує КМ України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Пунктом 7 постанови № 1340 постановлено визначити Державну інспекцію архітектури та містобудування суб`єктом управління індивідуально визначеного майна Державної інспекції містобудування та Державної сервісної служби містобудування, Державної архітектурно-будівельної інспекції, які ліквідовуються.

Згідно з постановою КМ України від 15 вересня 2021 №660 Питання Державної інспекції архітектури та містобудування вирішено погодитися з пропозицією Міністерства розвитку громад та територій про можливість здійснення Державною інспекцією архітектури та містобудування повноважень і виконання функцій з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Отже, колегія суддів вважає, що Державна інспекція архітектури та містобудування була створена не на заміну Державній архітектурно-будівельний інспекції, а як новий орган виконавчої влади.

Окрім того, Кабінет Міністрів дозволив Державній інспекції архітектури та містобудування (ДІАМ) з 15 вересня 2021 року здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Рішення про ліквідацію Державної архітектурно-будівельної інспекції України та створення замість неї окремих органів, між якими будуть розподілені функції ДАБІ, уряд ухвалив ще 13 березня 2020 року. Відповідні постанови Кабміну набули чинності 15 березня 2020.

Також, колегія суддів звертає увагу, що в рішенні суду від 13 грудня 2021 року по даній справі, суд звернув увагу, що постановою № 218 врегульовано процедуру ліквідації Державної архітектурно-будівельної інспекції без визначення правонаступника.

Отже, суд першої інстанції під час розгляду справи вже надав оцінку тим обставинам, що боржником - Державна архітектурно - будівельна інспекція України, отже саме з останнього і підлягає стягненню середній заробіток за час вимушеного прогулу на користь позивача

З Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що 20.03.2020 року внесено записи про перебування Державної архітектурно-будівельної інспекції України в стані припиненні.

Відповідно до частин першої, п`ятої статті 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов до помилкового висновку про заміну відповідача 1 його правонаступником Державною інспекцією архітектури та містобудування України (відповідача 2), не дослідивши всіх обставин справи та нормативно-правових актів, які стосуються ліквідації відповідача 2 та створення нових установ.

Враховуючи, що суть спору по цій справі не стосується публічно-владних функцій, що були передані Державній інспекції архітектури та містобудування України (відповідача 2), і на момент вирішення судом питання про заміну відповідача 1 до Реєстру не був унесений запис про припинення останнього, висновок суду першої інстанції про вибуття Державної архітектурно-будівельної інспекції України і наявність підстав для її заміни на Державну інспекцією архітектури та містобудування України є необґрунтованими та такими, що порушують норми процесуального права.

Аналогічна за своєю суттю правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 11 лютого 2021 року по справі №826/9815/18, від 14 квітня 2021 року по справі №826/14904/18, від 13 травня 2021 року по справі №826/2850/17, від 03 червня 2021 року по справі №640/19105/19.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала про заміну сторони виконавчого провадження прийнято судом першої інстанції з порушенням норм матеріального та процесуального права, а отже підлягає скасуванню.

Крім того, колегія суддів звертає увагу суду першої інстанції, що судом вже надано оцінку даним обставинам під час розгляду справи по суті.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Приписи п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 317 КАС України визначають, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є, зокрема, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.

За таких обставин колегія суддів доходить висновку, що судом першої інстанції при вирішенні питання про заміну сторони виконавчого провадження неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, у зв`язку з чим вважає за необхідне апеляційні скарги задовольнити - ухвалу суду першої інстанції скасувати та прийняти нову, якою у задоволенні заяви про заміну сторони виконавчого провадження - відмовити.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної інспекції архітектури та містобудування України - задовольнити.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 червня 2022 року - скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні заяви Управління Державної казначейської служби України у Дніпровському районі м. Києва про заміну боржника у виконавчому документі від 12.05.2022 року- відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Головуючий суддя А.Б. Парінов

Судді В.Ю. Ключкович

В.П. Мельничук