Справа № 460/5848/20
Суддя: Т.О. Комшелюк
Дата ухвалення: 2022-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

24 жовтня 2022 року м. Рівне №460/5848/20

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комшелюк Т.О., розглянувши у спрощеному позовному провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області про визнання протиправною та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області (далі - відповідач) про скасування рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рижук С.В. за № 74 від 16.01.2020. На обґрунтування позову зазначено, що в користуванні позивача на підставі договору суборенди перебуває земельна ділянка у м. Рівне. Повідомлено, що за зверненням позивача 28.09.2019 їй було видано будівельний паспорт на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою вказаної земельної ділянки. Вказано, що позивач звернулася до Управління з повідомленням про початок виконання будівельних робіт та вчинила ряд дій, направлених на реалізацію свого права на забудову земельної ділянки, які відповідають вимогам чинного законодавства. Однак в лютому 2020 року позивач отримала листа відповідача, в якому їй повідомлялося про скасування дії будівельного паспорту. Вважає, що оскаржуване рішення є необґрунтованим, таким, що прийняте без усіх обставин по справі та підлягає скасуванню. За таких обставин, просить задовольнити позовні вимоги.

Відповідач не скористався своїм правом на подання відзиву на позов. Жодних заяв, повідомлень про причини такого неподання, їх поважності та/або неможливості подання у строк, встановлений судом, від відповідача на адресу суду (у тому числі електронну) не надходило. Відтак, в силу вимог ч.6 ст. 162 КАС України суд вирішує справу за наявними в ній матеріалами.

Заяви, клопотання учасників справи, процесуальні дії у справі:

07 серпня 2020 року до суду надійшла позовна заява.

12 серпня 2020 року ухвалою суду позовну заяву залишено без руху.

21 серпня 2020 року від позивача надійшла заява на усунення недоліків позовної заяви.

21 серпня 2020 року ухвалою суду відкрито провадження у справі та вирішено розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

21 вересня 2020 року ухвалою суду провадження у справі зупинено.

10 серпня 2022 року ухвалою суду провадження у справі поновлено.

Дослідивши подані письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд виходить з наступного.

Обставини справи, встановлені судом:

14 листопада 2017 року між Управлінням капітального будівництва виконавчого комітету Рівненської міської ради (Орендар) та ОСОБА_1 (Суборендар) укладено договір суборенди земельної ділянки, розташованої за адресою АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :01:020:0491 відповідно до умов якого орендар зобов`язується за плату передати суборендареві земельну ділянку у строкове платне володіння і користування без зміни цільового призначення, а суборендар зобов`язується прийняти і використовувати земельну ділянку відповідно до умов цього договору та вимог земельного законодавства.

Відповідно до п.6.1 договору цільове призначення земельної ділянки для іншої житлової забудови (для будівництва та обслуговування кварталу житлової і громадської забудови).

28 серпня 2019 року Управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради Прохоровій О.І. видано будівельний паспорт №01-П/157 на будівництво індивідуального житлового будинку на земельній ділянці за адресою АДРЕСА_2 , кадастровий номер: :01:020:0491.

29 серпня 2019 року позивач подала до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а саме: про будівництво індивідуального житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 , кадастровий номер: :01:020:0491.

Листом від 11 лютого 2020 року Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради повідомило позивача, що відповідно до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 24.09.2019 №1055 та направлень №16 від 28.11.2019, №17 від 26.12.2019 Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області проведено планову перевірку дотримання Управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за період діяльності ІІ-IV квартали 2019. За результатами перевірки рішенням головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рижуком С.В. №74 від 16.01.2020 скасовано дію будівельного паспорта забудови земельної ділянки «Будівництво індивідуального житлового будинку» на АДРЕСА_3 , від 28.08.2019 №01-П/157.

Вважаючи рішення про скасування дії будівельного паспорта протиправним, позивач звернулася до суду з даним позовом.

Вирішуючи даний спір по суті та надаючи правову оцінку встановленим обставинам, суд враховує таке.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон №3038-VI, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Положеннями статті 41-1 Закону №3038-VI передбачено, що державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Частиною другою статті 41-1 Закону №3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з положеннями частини третьої статті 41-1 Закону №3038-VI з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

Відповідно до частини четвертої статті 41-1 Закону № 3038-VI у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; 5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об`єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Так, механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначений Порядком, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року №698 (далі Порядок №698, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пунктів 2-3 Порядку №698 нагляд здійснюється ДАБІ через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Основними завданнями нагляду є: 1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України «Про архітектурну діяльність», органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; 2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об`єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів; 3) притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

Згідно з п. 29 Порядку №698 у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном.

У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, яке може бути усунуто, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис) за формою згідно з додатком 5.

Відповідно до п.35 Порядку №698 головний інспектор будівельного нагляду розглядає справи про правопорушення відповідно до вимог закону та за результатами їх розгляду виносить постанови за формою, встановленою Мінрегіоном.

Згідно з п.32 Порядку №698 якщо рішення об`єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється посадовими особами ДАБІ (суб`єкт нагляду) з метою перевірки дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, іншими органами (об`єкт нагляду), що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, суб`єкт владних повноважень має скласти протокол та видати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Судом встановлено, що відповідно до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 24.09.2019 №1055 та направлень №16 від 28.11.2019, №17 від 26.12.2019 Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області проведено планову перевірку дотримання Управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за період діяльності ІІ-IV квартали 2019.

За результатами перевірки рішенням головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області №74 від 16.01.2020 скасовано дію будівельного паспорта забудови земельної ділянки «Будівництво індивідуального житлового будинку» на вул. О. Богачука, 12, в м. Рівне, від 28.08.2019 №01-П/157, яка перебуває в суборенді позивача.

Зі змісту рішення слідує, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки №01-П/157 від 28.08.2019 виданий ОСОБА_1 в порушення ч.1 ст.27 Закону №3038-VI та не відповідає п.1.1 Порядку №103, оскільки цільове призначення земельної ділянки вказано в державному акті на право власності на земельну ділянку для житлової та громадської забудови, а не для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд.

Поряд з цим, будь-які докази того, чи складався протокол, та чи видавався відповідачем припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за результатами перевірки, матеріали справи не містять та відповідачем суду не надано.

Суд враховує, що відповідно до ч.1 ст.27 Закону №3038-VI забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

На виконання статті 27 Закону №3038-VI наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05 липня 2011 року розроблено та затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - Порядок №103, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), відповідно до пункту 2.1 якого видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг.

Пунктом 2.4 Порядку №103 передбачено, що пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав:

неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу;

невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Згідно із пунктом 2.9 Порядку № 103 до складу будівельного паспорта входять пакет документів, наданий замовником відповідно до пунктів 2.1, 2.2 цього розділу, схема забудови земельної ділянки, наведена у додатку 3 до цього Порядку, пам`ятка замовнику індивідуального будівництва.

Зі змісту наведених правових норм вбачається, що уповноважений орган, отримавши заяву разом із пакетом документів для надання будівельного паспорту, має перевірити подані документи, надати їм оцінку та визначити відповідність вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

На підставі такої оцінки уповноважений орган приймає одне з рішень: 1) про надання будівельного паспорта, або ж 2) про повернення документів з підстав, визначених Порядком № 103.

Відповідне рішення приймається протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів та має бути належним чином мотивоване. До виданого будівельного паспорта також можуть вноситися зміни на підставі заяви зацікавленої особи з підстав, визначених Порядком № 103.

Відповідно до пункту 2.16 Порядку № 103 після направлення замовником відповідно до статті 34 Закону №3038-VI повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідних органів Держархбудінспекції України будівельний паспорт є підставою для виконання будівельних робіт.

Отже, право на виконання будівельних робіт за будівельним паспортом здійснюється після подання повідомлення про початок будівельних робіт.

Матеріали справи свідчать, що для отримання будівельного паспорту ОСОБА_1 було надано пакет документів відповідно до вимог Порядку №103 та отримано будівельний паспорт на будівництво індивідуального житлового будинку на земельній ділянці за адресою АДРЕСА_2 , кадастровий номер: :01:020:0491.

Таким чином, надаючи позивачу будівельний паспорт на будівництво індивідуального житлового будинку на земельній ділянці за адресою АДРЕСА_2 , кадастровий номер: :01:020:0491, відповідач не мав зауважень до поданих документів. Відтак, позивачем виконані всі необхідні дії щодо отримання на законних підставах права на будівництва житлового будинку на вказаній земельній ділянці.

У зв`язку з цим, 29 серпня 2019 року позивач подала до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а саме: про будівництво індивідуального житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 , кадастровий номер: :01:020:0491, та почала виконання будівельних робіт.

З огляду на наведене, будівельний паспорт № НОМЕР_1 на будівництво індивідуального житлового будинку на земельній ділянці за адресою АДРЕСА_2 , вичерпав свою дію шляхом реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 28.07.2019 у справі № 607/9853/18, від 09.04.2020 в справі №810/899/17 та від 29.09.2020 у справі № 813/2219/17.

Суд враховує, що Рішенням Конституційного Суд України від 16 квітня 2009 року №7-рп/2009 передбачено, що в Конституції України закріплено принцип, за яким права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність (стаття 3). Органи місцевого самоврядування є відповідальними за свою діяльність перед юридичними і фізичними особами (стаття 74 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Таким чином, органи місцевого самоврядування не можуть скасовувати свої попередні рішення, вносити до них зміни, якщо відповідно до приписів цих рішень виникли правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, і суб`єкти цих правовідносин заперечують проти їх зміни чи припинення. Це є «гарантією стабільності суспільних відносин» між органами місцевого самоврядування і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього рішення.

Ненормативні правові акти органу місцевого самоврядування є актами одноразового застосування, які вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені органом місцевого самоврядування після їх виконання (пункт 5 мотивувальної частини Рішення).

Аналіз наведених положень свідчить про можливість скасування органом місцевого самоврядування власного рішення, у той же час, реалізація зазначених повноважень можлива у разі дотримання сукупності умов, зокрема: 1) відсутність факту виконання рішення, що скасовується; 2) відсутність факту виникнення правовідносин, пов`язаних з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів або ж відсутність заперечень суб`єктів правовідносин щодо їх зміни чи припинення у разі виникнення таких правовідносин.

Отже, органи місцевого самоврядування не можуть скасовувати свої попередні рішення, вносити до них зміни, якщо відповідно до приписів цих рішень виникли правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, і суб`єкти цих правовідносин заперечують проти їх зміни чи припинення.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі № 296/9690/15-а, від 06 березня 2019 року у справі № 2340/2921/18, від 24 липня 2019 року у справі № 182/2428/16-а(2-а/0182/102/2016), від 21 серпня 2019 року у справі № 461/560/14-а.

Зважаючи на викладене, суд вважає, що оскаржуване рішення головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області №74 від 16.01.2020 про скасування дії будівельного паспорта № П/157 від 28.09.2019, виданого на «Будівництво індивідуального житлового будинку» на АДРЕСА_3 , замовник ОСОБА_1 , суперечить принципу правової визначеності, оскільки рішення суб`єкта владних повноважень про скасування власного рішення може відповідати ознакам «свавільного», яке ставить особу (суб`єкта приватного права) в нерівне становище та створює ситуацію незахищеності.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 01.10.2019 у справі № 826/9967/18 та від 09.04.2020 у справі №810/899/17.

Рішення про видачу будівельного паспорта є ненормативним актом, який вичерпав свою дію внаслідок його виконання, а отже таке рішення вже не може бути скасовано органом, який його прийняв.

При цьому, щодо посилань у рішенні про скасування дії будівельного паспорту про невідповідність цільового призначення земельної ділянки, вказаного в державному акті на право власності (для житлової та громадської забудови) та в будівельному паспорті (будівництво індивідуального житлового будинку), суд оцінює їх критично, з огляду на таке.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про землеустрій» цільове призначення земельної ділянки - використання земельної ділянки за призначенням, визначеним на підставі документації із землеустрою у встановленому законодавством порядку.

Цільове призначення земельної ділянки відповідно до законодавчо встановлених категорій земель визначається на підставі документації із землеустрою, а порядок використання земельної ділянки в межах певної категорії визначається землекористувачем самостійно, проте з обов`язковим дотриманням містобудівної документації та документації із землеустрою.

Зміна виду використання земельної ділянки в межах однієї категорії земель не є зміною її цільового призначення, а отже, не потребує проходження процедур, які відповідно до земельного законодавства України застосовуються при зміні цільового призначення (розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок, його затвердження тощо).

Єдина умова, яку встановлюють положення частини п`ятої статті 20 Земельного кодексу України при самостійному визначені виду використання земельної ділянки її власником/користувачем, є дотримання вимог, встановлених законом до використання земель цієї категорії, та необхідність урахування містобудівної документації та документації із землеустрою.

Аналогічну правову позицію викладено Верховним Судом у справі №806/5308/15 у постанові від 31.07.2019, у справі № 916/1998/19 у постанові від 14.07.2020, у справі №826/1606/17 у постанові від 14.02.2022.

З огляду на встановлене, суд вважає, що рішення головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області №74 від 16.01.2020 про скасування дії будівельного паспорта № П/157 від 28.09.2019, виданого на «Будівництво індивідуального житлового будинку» на АДРЕСА_3 , не відповідає критеріям правомірності, обґрунтованості, добросовісності та розсудливості, визначеним частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Таким чином, оскаржуване рішення порушує права та охоронювані законом інтереси позивача, які підлягають судовому захисту шляхом визнання її протиправною та скасування в судовому порядку.

За сукупністю наведеного, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають до задоволення повністю.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на вказане, сплачена позивачем сума судового збору підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у справі.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області №74 від 16.01.2020 про скасування дії будівельного паспорта № П/157 від 28.09.2019, виданого на «Будівництво індивідуального житлового будинку» на АДРЕСА_3 , виданого ОСОБА_1 .

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області судовий збір у розмірі 840,80грн. (вісімсот сорок гривень,80коп).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 24 жовтня 2022 року

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_2 )

Відповідач - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області (вул. 16 Липня, 38, м. Рівне, 33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 37737353)

Суддя Т.О. Комшелюк