Справа № 522/9965/22
Суддя: Науменко А. В.
Дата ухвалення: 2022-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 522/9965/22
Провадження № 2-а/522/278/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2022 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Науменко А.В.,

за участі секретаря судового засідання Звонецької І.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови №402/21 від 22.12.2021 року про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулася до Приморського районного суду м. Одеси з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

В обґрунтування позову зазначив, що Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради видало постанову №402/21 від 22.12.2021 року про притягнення до адміністративної відповідальності Позивача. Позивач зазначає, що не знав про існування цієї постанови, оскільки не отримував жодного документу як про розгляд адміністративної справи, так і саму постанову.

Постановою №402/21 від 22.12.2021 року ОСОБА_1 було притягнуто до відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП. Вказана норма передбачає відповідальність за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю.

Вважає, що постанова абсолютно необгрунтована та підлягає скасуванню, позивач не здійснював дій, які передбачені ч.2 ст. 188-42 КУпАП, що виключає склад правопорушення.

Також позивач просив поновити строк оскарження постанови, зазначаючи, що оскаржувану постанову отримано у приміщенні відповідача 26 липня 2022 року, про існування якої позивачу раніше не було відомо.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 10 серпня 2022 року вирішено поновити строк на звернення до суду із адміністративним позовом та відкрити провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови №402/21 від 22.12.2021 року про притягнення до адміністративної відповідальності.

06 вересня 2022 року від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву. Відповідно до вказаного відзиву відповідач просив суд відмовити в задоволенні позову.

Представник позивача Гараєв Є.Ш. у судове засідання з`явився, наполягав на задоволенні позовних вимог з підстав викладених у позові.

Представник відповідача Хлистун Р. В. у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував з підстав, наведених у відзиві на адміністративний позов.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши представника позивача та представника відповідача, суд дійшов наступних висновків.

Судом установлено, що позивачу належить квартира АДРЕСА_1 .

За результатами перевірки 30.08.2021 року було видано Акт, Протокол про адміністративне правопорушення та Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. У Припису зазначено, що позивач виконує будівельні роботи з реконструкції квартири під нежитлове приміщення без отримання права на виконання таких, а також зазначено, що Позивача повинен отримати право на виконання будівельних робіт за реконструкції квартири під нежитлове приміщення та ввести реконструйований об`єкт в експлуатацію або привести самочинно реконструйований об`єкт у відповідність до договору купівлі- продажу.

Окрім цього, за результатами проведеної перевірки 27.09.2021 року, Відповідачем була винесена постанова №237/21 та визнано Позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5. ст. 96 КУпАП. В Постанові було зазначено ідентичне з Приписом, а саме, що Позивач виконує будівельні роботи з реконструкції квартири під нежитлове приміщення без отримання права на виконання таких.

У жовтні 2021 року Позивач звернувся із адміністративним позовом до Приморського районного суду м. Одеси із вимогою про скасування Постанови Відповідача від 27.09.2021 року №237/21.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 30 листопада 2021 року у справі № 522/19633/21 у позові було відмовлено. Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 16.02.2022 року було задоволено апеляційну скаргу і скасовано рішення Приморського районного суду та скасовано Постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 27.09.2021 року №237/21.

22.12.2021 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради видано постанову №402/21 від про притягнення до адміністративної відповідальності позивача.

Постановою № 402/21 від 22.12.2021, позивача визнано винним за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, недопущення посадових осіб органів державного архітектурно- будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до вказаної Постанови вказано, що за результатами позапланової перевірки, проведеної Управлінням 30.08.2021 на вищевказаному об`єкті відносно суб`єкта містобудування ОСОБА_1 складено акт перевірки № 000553, протокол про адміністративне правопорушення відповідно до частини 5 статті 96 КУпАП та видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30.08.2021 № 278/21 шляхом отримання права на виконання будівельних робіт з реконструкції квартири під нежитлове приміщення та введення реконструйованого об`єкта в експлуатацію або приведення самочинно реконструйованого об`єкта у відповідність до договору купівлі-продажу за № 223 від 18.02.2021 року в термін до 30.10.2021.

З матеріалів справи вбачається, що вказаний припис від 30.08.2021 року № 278/21 позивачем не оскаржений та не скасований.

Відповідно до п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Доказів звернення ОСОБА_1 до відповідача про усунення виявлених порушень та виконання вимог вказаного припису матеріали справи не містять.

Відповідно до Направлення про проведення планового (позапланового) заходу № 000807 від 01.11.2021 року підставою перевірки вказано, що Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради за № 01-13/193 ДАБК від 01.07.2021 та необхідності перевірки вимог припису Управління за № 278/21 від 30.08.2021.

Управлінням направлено лист від 01.11.2021 № 01-8/418-вх (поштове відправлення АТ «Укрпошта» від 01.11.2021 № 690) та лист від 11.11.2021 № 01-8/418-вх (поштове відправлення АТ «Укрпошта» від 11.11.2021 № 169) до ОСОБА_1 з вимогою надати проектно-правову документацію та забезпечити безперешкодний доступ посадових осіб Управління на вказаний об`єкт будівництва 11.11.2021 о 9:00 год. та 24.11.2021 о 09:00 год.

Як вбачається з Постанови № 402/21 від 22.12.2021 року та не оскаржується самим позивачем, позивач не забезпечив доступ посадових осіб Управління до вказаного об`єкта будівництва, запитувану документацію для проведення всебічної, повноцінної та об`єктивної позапланової перевірки не надав

Відповідно до п. 12. Порядку № 553, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно- будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Суд приходить до висновку, що на момент проведення перевірки з виїздом на місце посадової особи Управління із залученням представників КП «ЖКС «Фонтанський» ОСОБА_2 не забезпечив доступ посадових осіб Управління до вказаного об`єкта будівництва, запитувану документацію для проведення всебічної, повноцінної та об`єктивної позапланової перевірки не надав.

Тим самим, ОСОБА_2 порушив п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп. 1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України за № 553 від 23.05.2011 року.

Посилання позивача, що його не було жодним чином повідомлено спростовується копією фіскального чека про направлення відповідачем листа до позивача яким встановлено дату та час перевірки виконання вимог припису.

Позивач у позовній заяві вказує, що апеляційним судом було встановлено, що позивач провів звичайний ремонт, а не реконструкцію, та містобудівне законодавство не порушував. При чому в листопаді позивач у нежитловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_2 жодних будівельних робіт не проводив.

Частина 2 Статті 188-42 КУпАП передбачає відповідальність за недопущення посадових осіб на об`єкт будівництва. Згідно п. 1 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» будівництво - нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва.

Відповідно до Акту про недопущення посадових осіб на об`єкти будівництва від 24.11.2021 року відповідачем зазначено, що позивач не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_3 , нежитлове приміщення № 16а.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 16.02.2022 року підтверджено, що позивач не проводив ніякого будівництва. Таким чином, якщо немає будівництва, то й неможливо не допустити на об`єкт будівництва, якого немає. В даному випадку відсутній склад правопорушення для застосування ч. 2 ст. 188-42 КУпАП.

Суд критично ставиться до вказаного обґрунтування позивача, адже вказана постанова винесена лише 16.02.2022 року. Крім того, позапланова перевірка здійснювалась для необхідності перевірки вимог припису Управління за № 278/21 від 30.08.2021, який як на час винесення постанови № 402/21 від 22.12.2021, так і на момент розгляду справи не скасовано.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Повноваження відповідача у спірних правовідносинах регулюються, зокрема, КУпАП, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно з частинами першою, третьою та четвертою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011№ 553 (надалі - Порядок № 553).

Згідно з п. 1 Порядку № 553, цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп. 1 п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Пунктом 5 Порядку № 553 встановлено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

Відповідно до пунктів 7, 12, 13 Порядку № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Порядок оформлення результатів державного архітектурно-будівельного нагляду визначений у пунктах 16 - 23 Порядку N 553.

З аналізу наведених норм слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

Відповідно до п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки. У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу Національної поліції для встановлення особи суб`єкта містобудування.

У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

Згідно з положеннями п.п. 16-22 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, встановлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Зі змісту статті 9 КУпАП вбачається, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 244-6 КУпАП Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виробництва, виготовлення та застосування будівельних матеріалів, виробів, конструкцій, а також будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту та прийняття в експлуатацію об`єктів чи споруд, невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), 97, частини третя - п`ята статті 152-1, стаття 188-42).

Згідно з вимогами статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Частиною першою статті 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

За приписами частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк (стаття 277-1 КУпАП).

Аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення за частиною другою статті 188-42 КУпАП розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами, передбаченими статтею 268 КУпАП.

З матеріалів справи вбачається, що позивачу було направлено лист про необхідність забезпечити доступ до вищевказаного об`єкту, що підтверджується квитанцією та реєстром відправки поштової кореспонденції.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи 24.11.2021 року позивачу було направлено Акт від 24.11.2021 року про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Отже, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради дотримано процедуру притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП.

Будь-яких належних та допустимих доказів на спростування факту вчинення позивачем інкримінованого адміністративного правопорушення, останнього не надано.

Доводи позивача щодо спірності визначення квартири АДРЕСА_4 а об`єктом будівництва чи ні, не впливають на правомірність прийнятого контролюючим органом рішення та не є підставою для скасування оскаржуваної постанови.

Таким чином, постанова у справі про адміністративне правопорушення № 402/21 від 22.12.2021 року, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП винесена за наявності правових підстав, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.

На підставі наведеного та керуючись ст. 9, 21, 72-77, 90, 241-246, 250, 251, 286 КАС України,

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови №402/21 від 22.12.2021 року про притягнення до адміністративної відповідальності відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення судового рішення.

Суддя А.В. Науменко

24.10.22