Справа № П/857/16/22
Суддя: Клименко Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № П/857/16/22
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

25 жовтня 2022 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Клименко О.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Личаківського відділу державної виконавчої служби у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) про визнання неправомірними дій, скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Восьмого апеляційного адміністративного суду із вищевказаним адміністративним позовом, в якому просила:

- визнати дії Личаківського ВДВС у м. Львові ЗМУ МЮ (м. Львів) по складанню постанови від 06 жовтня 2016 року про залучення будівельної організації старшим державним виконавцем Скоп Т.А. у виконавчому провадженні за виконавчим листом № 17/2016 від 25 серпня 2016 року неправомірними;

- визнати зазначення у постанові від 06 жовтня 2016 року ВП № 52180799 виконавчого документа як виконавчий лист № 813/5744/15 таким, що не відповідає фактичному номеру виконавчого листа;

- скасувати постанову від 06 жовтня 2016 року про залучення будівельної організації у ВП № 52180799, постановлену старшим державним виконавцем Скоп Т.А., як таку, що винесена особою, якій не передавались матеріали ВП № 52180799 за обставин, коли не було накладено двох штрафів законним шляхом.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 13 жовтня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до Личаківського відділу державної виконавчої служби у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) про визнання неправомірними дій та скасування постанови передано до Львівського окружного адміністративного суду.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 жовтня 2022 року визначено головуючою суддею Клименко Оксану Миколаївну.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали суддя встановив, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України, з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Суддя встановив, що до позовної заяви позивачка не додала її копію, а також копію доданих до позовної заяви документів для відповідача.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору на сьогодні визначено Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI (із наступними змінами і доповненнями).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» з 01 січня 2022 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 2481 гривня.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову фізичною особою ставка судового збору позовних вимог немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Суддя також враховує, що Верховний Суд у постанові від 12 листопада 2019 року у справі № 640/21330/18 дійшов правового висновку про те, що «системний аналіз частини першої статті 6 Закону України «Про судовий збір», частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України дає підстави для висновку, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності є однією вимогою».

Таким чином, з урахуванням вищенаведеного правового висновку Верховного Суду у позовній заяві позивачка заявила дві позовні вимоги немайнового характеру, за які вона має сплатити судовий збір у розмірі 1984,80 грн (по 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн) за кожну заявлену позовну вимогу немайнового характеру).

Суддя встановив, що позивачка не сплатила судовий збір за дві заявлені позовні вимоги немайнового характеру у розмірі 1984,80 грн.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1, абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 3 ст. 122 КАС України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця визначені статтею 287 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Отже, строк звернення до суду у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів та становить десять днів.

У цій справі позивачка оскаржує постанову державного виконавця від 06 жовтня 2016 року «Про залучення будівельної організації» та дії державного виконавця щодо її складення.

З цим позовом до суду позивачка звернулася (здала на пошту для скерування в суд, що підтверджується конвертом) 30 вересня 2022 року, а тому, враховуючи дату оскаржуваної постанови та вчинених дій державного виконавця, пропустила десятиденний строк звернення з позовом до суду.

Разом з тим у позовній заяві позивачка стверджує, що оскаржувану постанову вона отримала 20 вересня 2022 року, проте жодних доказів, які б підтверджували цю обставину, до матеріалів позовної заяви позивачкою не додано.

Також у позовній заяві позивачка зазначає: «Якщо термін на оскарження пропущено, прошу його поновити, оскільки пропущено не з моєї вини. Причину пропуску терміну на оскарження прошу вважати поважною. Юридичної освіти маю, прошу це врахувати».

З огляду на викладене суддя уважає, що для правильного вирішення питання своєчасного звернення позивачкою з цим позовом до суду позиваці належить подати докази отримання оскаржуваної постанови від 06 жовтня 2016 року «Про залучення будівельної організації» 20 вересня 2022 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Таким чином, позовну заяву належить залишити без руху, а позивачці надати строк для усунення недоліків останньої відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 256, 294, п.3 Розділу VI Прикінцевих положень КАС України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Личаківського відділу державної виконавчої служби у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) про визнання неправомірними дій, скасування постанови залишити без руху.

Особі, що звернулася із позовною заявою встановити в десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки у спосіб подання до суду:

- копії позовної заяви та копій доданих до позовної заяви документів для відповідача;

- оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі, який становить 1984,80 грн;

- докази отримання оскаржуваної постанови від 06 жовтня 2016 року «Про залучення будівельної організації» 20 вересня 2022 року.

Процесуальні строки, встановлені цією ухвалою, можуть бути продовжені судом за заявою особи відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року № 731-IX.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала в апеляційному порядку окремо не оскаржується.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Клименко О.М.