Справа № 520/6563/22
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2022-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

26 жовтня 2022 року Справа № 520/6563/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Сагайдака В.В., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Ярославська, буд. 1/29,м. Харків,61052, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 10 березня 2022 року за № 139 о/с (По особовому складу) в частині звільнення підполковника поліції ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ), старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) управління міграційної поліції ГУ IIII в Харківській області.

- поновити позивача підполковника поліції ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) на службі на посаді старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) управління міграційної поліції ГУ НП в Харківській області - або на іншій рівнозначній посаді.

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь позивача ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 10 березня 2022 року по дату винесення рішення судом, виходячи із середньоденної заробітної плати в розмірі 523 гри. 22 коп., яка обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного одного місяця служби.

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь позивача ОСОБА_1 визначену постановою КМУ від 28.02.2022 № 168 додаткову щомісячну винагороду в розмірі 30 000 грн. 00 коп. за час вимушеного прогулу з 10 березня 2022 року по дату винесення рішення судом, але не більше ніж за час дії в Україні правового режиму воєнного стану.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувані дії відповідача суперечать нормам чинного законодавства, а оскаржувані накази є протиправними та такими, що суперечать нормам законодавства, яке регулює спірні правовідносини.

Представником відповідача надано відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, та зазначає, що діяв в межах повноважень та згідно норм чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, виходячи з наступного.

З матеріалів справи судом встановлено, що позивач, проходив службу в Національній поліції України. Останнім місце служби є ОВС 3-й відділ (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП в Харківськіи? області, на посаді старшого оперуповноваженого.

Наказом ГУ НП в Харківськіи? області від 10.03.2022 No 139 о/с ОСОБА_1 ?овича було звільнено зі служби в поліціі? за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону Украі?ни «Про Національну поліцію» у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національноі? поліціі? Украі?ни.

Наказом ГУ НП в Харківській області No 435 від 08.03.2022 було призначено службове розслідування відносно позивача стосовно відсутності на службі з 24.02.2022 р. і створено Дисциплінарну комісію у складі 3 осіб: голови комісіі? начальника УГІ ГУНП в Харківськіи? області полковника поліціі? ОСОБА_2 та членів комісіі?: т.в.о. заступника начальника управління начальника ВП УГІ ГУНП в Харківськіи? області маи?ора поліціі? ОСОБА_3 та т.в.о. заступника начальника ВСР УГІ ГУНП в Харківськіи?? області маи?ора поліціі? Денисенка С.В.

08.03.2022 дисциплінарною комісією складено висновок, відповідно до якого зазначено, що за подією не виходу на службу без поважних причин 24.02.2022 - 07.03.2022 було кваліфіковано Дисциплінарною комісією у якості вчинення дисциплінарного проступку - невиконання вимог пункту 1 частини 1 статті 18, пункту 24 частини 1 до статті 23 та ч. 2 ст. 24 Закону Украі?ни «Про Національну поліцію Украі?ни», п. 1 та п. 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національноі? поліціі? Украі?ни за рахунок безпідставноі? відсутності на службі без поважних причин в умовах запровадженого правового режиму воєнного стану.

Відповідно до наказу ГУ НП в Харківській області від 10.03.2022 №139 о/с зазначено, що позивача було звільнено зі служби в поліціі? на підставі п.6 ч.1 ст.77 Закону Украі?ни «Про Національну поліцію».

19.07.2022 р. позивач був ознаи?омлении? із цим наказом, про що свідчить и?ого підпис.

Позивач не погоджуючись з вчиненими відповідачем діями та з метою захисту порушеного права на працю, що проявилося у незаконному, на думку позивача, звільненні, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

По суті спірних правовідносин, суд зазначає наступне.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII «Про Національну поліцію» (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №580-VIII) поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно з статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частин 1-4 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У відповідності до пункту 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

При цьому, пунктом 6 та 10 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" передбачає дві самостійні підстави для звільнення зі служби в поліції: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України та у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення.

Наказом ГУ НП в Харківськіи? області від 10.03.2022 No 139 о/с ОСОБА_1 ?овича було звільнено зі служби в поліціі? за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону Украі?ни «Про Національну поліцію» у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національноі? поліціі? Украі?ни.

Наказом ГУ НП в Харківській області No 435 від 08.03.2022 було призначено службове розслідування відносно позивача стосовно відсутності на службі з 24.02.2022 р. і створено Дисциплінарну комісію у складі 3 осіб: голови комісіі? начальника УГІ ГУНП в Харківськіи? області полковника поліціі?? ОСОБА_2 та членів комісіі?: т.в.о. заступника начальника управління начальника ВП УГІ ГУНП в Харківськіи? області маи?ора поліціі? ОСОБА_3 та т.в.о. заступника начальника ВСР УГІ ГУНП в Харківськіи? області маи?ора поліціі? Денисенка С.В.

08.03.2022 дисциплінарною комісією складено висновок, відповідно до якого зазначено, що за подією не виходу на службу без поважних причин 24.02.2022 - 07.03.2022 було кваліфіковано Дисциплінарною комісією у якості вчинення дисциплінарного проступку - невиконання вимог пункту 1 частини 1 статті 18, пункту 24 частини 1 до статті 23 та ч. 2 ст. 24 Закону Украі?ни «Про Національну поліцію Украі?ни», п. 1 та п. 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національноі? поліціі? Украі?ни за рахунок безпідставноі? відсутності на службі без поважних причин в умовах запровадженого правового режиму воєнного стану.

Так, з долучених до справи матеріалів службового розслідування встановлено, що « 07.03.2022 до ГУНП в Харківській області надійшов рапорт начальника УМП ГУНП в Харківській області полковника поліції Салтовця С.А. про те, що з 24.02.2022 р. по теперішній час старший оперуповноважений в ОВС 3-го відділу ( боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП в Харківській області підполковник поліції ОСОБА_1 не перебуває на службі.

Опитаний начальник УМП ГУНП в Харківській області начальник 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) полковник поліції ОСОБА_4 пояснив, що 24.02.2022 він повідомив підполковника поліції ОСОБА_1 про сигнал «Тривога», що передбачає необхідність негайного прибуття до ГУНП в Харківській області, про те останній повідомив, що не прибуде у зв`язку з тим, що начебто перебуває на лікарняному. Табельну вогнепальну зброю підполковник поліції ОСОБА_1 не отримував.

З метою встановлення більш детальних обставин події та причин т.в.о. заступника начальника ВСР УГІ ГУНП в Харківській області майором поліції ОСОБА_5 було здійснено телефонний дзвінок останньому. ОСОБА_1 пояснив, що з 24.02.2022 по теперішній час він перебуває на лікарняному у зв`язку з гіпертонією, а також у нього можлива пневмонія. Лікарняний він відкривав у КНП «Міська поліклініка № 6» Харківської міської ради у лікаря-терапевта ОСОБА_6 . Також останній надав буквений код, який начебто є посиланням на його лікарняний.

Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022№ 64/2022 було введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб. Відповідно до якого Міністерство внутрішніх справ України зокрема в особі Національної поліції України, яка є структурним підрозділом зобов`язано запровадити та здійснювати передбачені Законом України «Про правовий режим воєнного стану» заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Згідно з вимогами ст. 17 Закон України «Про правовий режим воєнного стану», органи державної влади України, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, громадські об`єднання, а також громадяни зобов`язані сприяти діяльності військового командування та військових адміністрацій у запровадженні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану на відповідній території.

Підполковник поліції ОСОБА_1 склав Присягу на вірність Українському народові, згідно з якої присягає вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Підполковник поліції ОСОБА_1 також був ознайомлений з вимогами наказу начальника ГУНП в Харківській області від 19.10.2021 № 2062 що, у разі вчинення ним протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України в очах населення, керівництвом ГУНП в Харківській області до працівників буде прийматися безальтернативне рішення - звільнення з Національної поліції України.»

Суд зазначає, що як вбачається із матеріалів службового розслідування, фактичною підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення та подальшого звільнення послугувало судження про вчинення дисциплінарного проступку у вигляді безпідставної, без поважних причин відсутності на службі (прогул) з 24.02.2022 по 08.03.2022.

Як вбачається із наявних в матеріалах службового розслідування рапортів, то дисциплінарній комісії було відомо про перебування позивача з 24.02.2022 на лікарняному.

Згідно ч. 6. 7 ст. 18 Дисциплінарного статуту, у разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень.

08.03.2022 року було складено Акт про відмову від надання пояснення, у якому зазначено, що начальником ВСР майором поліції Денисенком С.В., під час проведення службового розслідування відносно старшого оперуповноваженого в ОВС 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_1 , було запропоновано останньому у телефонній бесіді прибути до УГІ ГУНП в Харківській області (а саме до Палацу культури ГУНП) для надання пояснення з приводу безпідставної відсутності на робочому місці.

Під час телефонної розмови підполковник поліції ОСОБА_1 відмовився від надання письмового пояснення, разом з цим підтвердив факт не виходу на службу, а саме повідомив, що перебуває на лікарняному, проте підтверджуючих фактів до дисциплінарної комісії останній не надав.

При цьому, позивач з 24.02. 2022 року по 27 липня 2022 року перебував на лікарняному, що підтверджується доданими до цього позову медичними висновками: № 4699-ММР7-93РВ-6Т93 від 24 лютого 2022 року по 28 лютого 2022 року, № А4ТА-83Т6-56ХТ-66ЕН від 28 лютого 2022 року по 04 березня 2022 року, листком непрацездатності серіїАДЯ № 8 - 13383 позивач тимчасово втратив працездатність і був звільнений від роботи з 05 березня 2022 року до 25 березня 2022 року, електронним медичним висновком №3699-РТНН-4РВН-2М82 від 01 квітня 2022 року по 30 квітня 2022 року,№ ВЗКМ-ХКЕЕ-ХСН9-Е2ТЕ від 30 квітня 2022 року по 09 травня 2022 року,№ В29А-РВ84-ЗЕ74-769В від 09 травня 2022 року по 18 травня 2022 року,№ М4ЕМ-8ЕВК-357Т-КСТМ від 18 травня 2022 року по 27 травня 2022 року,№ НЕ88-5353-Н9КТ-ХЗЕВ від 27 травня 2022 року по 06 червня 2022 року,№ 98Р9-ХК22-СТ43-75СР від 06 червня 2022 року по 15 червня 2022 року, №4МВ4-К5С5-Т26Н-9ТВТ від 15 червня 2022 року по 27 червня 2022 року, № ВЕР6-КРХ8-Е2М8-8Х7А від 28 червня 2022 року по 06 липня 2022 року, № 69ВС-7ТКМ-24М6-РМС2 від 06 липня 2022 року по 15 липня 2022 року, № ЕКЗК-9Н5С-В8К2-ЕНМВ від 15 липня 2022 року по 27 липня 2022 року.

Відповідно до виписки з амбулаторної карти № 1374 позивач знаходився на амбулаторному лікуванні у ортопеда-травматолога з 01.04 2022 року ПО 27 ЛИПНЯ 2022 року.

Окрім того, відповідно до п. 15-16 Порядку організації ведення Електронного реєстру листків непрацездатності та надання інформації з нього, затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 № 328інформація з Реєстру, що містить відомості про реєстраційний номер облікової картки платника податків, період і причину непрацездатності, надається тільки особі, якої зазначені відомості стосуються, її страхувальнику - за період перебування особи у трудових відносинах із ним відповідно через електронні кабінети застрахованої особи та страхувальника на порталі послуг, а також особі, яка засвідчила тимчасову непрацездатність, - через електронну систему охорони здоров`я.

Інформація з Реєстру може надаватися застрахованим особам в електронній формі через термінали доступу, в тому числі автоматизовані, суб`єктів, підключених до інформаційних сервісів на порталі послуг відповідно до укладених з Пенсійним фондом України договорів у порядку, встановленому законодавством.

Отже на веб-порталі електронних послуг Пенсійного фонду України в особистих кабінетах роботодавець та застрахована особа мають можливість переглянути інформацію щодо відкритого електронного лікарняного, зокрема номер лікарняного, дату відкриття та закриття. При цьому роботодавець має можливість бачити листок непрацездатності вже в перший день його відкриття закладом охорони здоров`я.

В ході службового розслідування відповідач отриману від позивача інформацію, що він перебуває на лікарняному не перевірив, матеріали службового розслідування не містять доказів перевірки зазначеної інформації.

З огляду на вище викладене, суд приходить висновку, що відповідач за результатом службового розслідування дійшов необґрунтованого висновку, який не підтверджується жодними належними та допустимими доказами про те, що позивач з 24.02.2022 по 08.03.2022 безпідставно був відсутній на службі без поважних причин.

Натомість, як встановлено в ході розгляду справи по суті та підтверджується наявними матеріалами, позивач перебував на лікарняному ще до початку введення в Україні воєнного стану, при цьому поважність причин неявки на роботі, а саме за станом здоров`я, підтверджується належними та допустимими доказами.

Згідно ч. 3 ст. 40 Кодексу законів про працю України не допускається звільнення працівника з ініціативи роботодавця в період його тимчасової непрацездатності (крім звільнення за пунктом 5 цієї статті), а також у період перебування працівника у відпустці.

Частинами 1 та 4 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.

Однак, в порушення вимог ч. 3 ст. 40 Кодексу законів про працю України, відповідач наказом звільнив позивача з роботи з 10.03.2022, тобто під час перебування позивача на лікарняному.

Підсумовуючи викладене, суд приходить до переконання, що оскаржуваний наказ від не відповідає критеріям обґрунтованості та пропорційності та підлягає скасуванню.

Щодо позовної вимоги про поновлення позивача на посаді, суд зазначає наступне.

Закон не наділяє орган, який розглядає трудовий спір, повноваженнями на обрання іншого способу захисту трудових прав, ніж зазначених у частині першій статті 235 та статті 240-1 КЗпП України, позаяк встановивши, що звільнення відбулось із порушенням установленого законом порядку, суд приймає рішення про поновлення працівника на попередній роботі.

При цьому, п. 2.27 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, затвердженої наказом Міністерства соціального захисту населення України №58 від 29.07.93 р. та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 17 серпня 1993 р. за № 110, встановлено, що запис про звільнення у трудовій книжці працівника провадиться з додержанням таких правил: у графі 1 ставиться порядковий номер запису; у графі 2 - дата звільнення; у графі 3 - причина звільнення; у графі 4 зазначається на підставі чого внесено запис, наказ (розпорядження), його дата і номер.

Днем звільнення вважається останній день роботи.

Суд дійшов висновку про наявність підстав для поновлення позивача на посаді.

Відповідно до частини 2 статті 235 Кодексу законів про працю України передбачено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Частиною першою статті 27 Закону України "Про оплату праці" №108/95-ВР від 24 березня 1995 рокупорядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Так, підпунктом "з" пункту 1 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №100 від 8 лютого 1995 року (далі Порядок №100), встановлено, що вказаний Порядок обчислення середньої заробітної плати застосовується у випадку вимушеного прогулу.

Відповідно до пункту 5 цього Порядку нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Згідно з пунктом 8 цього ж Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Згідно п. 9 розділу І Порядку № 260, при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Відповідно до наявної в матеріалах справи довідки ГУНП в Харківській області від 09.08.2022 №169 сума середньомісячної заробітної плати позивача складає 16219,95 грн.

Позивач у позовних вимогах просить суд стягнути з ГУНП в Харківській області грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 10.03.2022 по день поновлення в органах поліції.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 235 КЗпП України позивачеві необхідно виплати середній заробіток за час вимушеного прогулу за вказаний період.

Згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України у Постанові №13 від 24.12.1999 "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці", задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України негайно виконуються рішення суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Таким чином, суд вважає за необхідне допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення позивача на посаді.

Щодо розміру додаткової винагороди, яка підлягає нарахуванню та виплаті, суд зазначає таке.

Юридичні наслідки нової запровадженої постановою КМУ від 07.07.2022р. №793 умови обчислення розміру додаткової винагороди - «до 30000 гривень пропорційно в розрахунку на місяць» з огляду на приписи ст.58 Конституції України підлягають поширенню на виключно відносини з оплати часу фактично виконаної служби атестованими спеціальними званнями працівниками Національної поліції України, котрі склались не раніше від настання події оприлюднення постанови КМУ від 07.07.2022р. №793 у газеті «Урядовий кур`єр» від 19.07.2022р. №156, позаяк значно погіршують фінансове становище громадянина.

Між тим, у спірних правовідносинах заявник не набув права на отримання у порядку п.1 постанови КМУ від 28.02.2022р. №168 додаткової винагороди, позаяк реально не виконував завдань поліцейської служби.

До того ж, суд зазначає, що в силу положень пункту 1 Постанови №168 передумовою для нарахування та виплати поліцейському додаткової винагороди є наявність наказу керівництва.

Для оформлення наказу про встановлення додаткової винагороди керівниками структурних або відокремлених підрозділів органу (установи) поліції подаються списки поліцейських з пропорційно обрахованим розміром винагороди, що пропонується до встановлення.

Дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.

Суд не може перебирати на себе функцій суб`єкта владних повноважень в реалізації відповідних управлінських функцій і вирішенні питань, віднесених до виключної компетенції такого суб`єкта,

Слід також зазначити, що вимога в частині стягнення за рахунок державних асигнувань Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь позивача додаткової винагороди в розмірі 30 000 грн. 00 коп. за час вимушеного прогулу по дату винесення рішення судом, але не більше ніж за час дії в Україні правового режиму воєнного стану спрямована на майбутнє, що також є підставою для відмови у її задоволенні, оскільки судовому захисту підлягають порушені права чи інтереси особи, а не ті, що можливо/ймовірно будуть порушені у майбутньому.

Суд вважає вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 2, 6-11, 14, 77, 139, 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Ярославська, буд. 1/29,м. Харків,61052, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії- задовольнити частково.

Визнати протиправним і скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 10 березня 2022 року за № 139 о/с (по особовому складу) в частині звільнення підполковника поліції ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ), старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) управління міграційної поліції ГУ IIII в Харківській області.

Поновити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) на службі на посаді старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) управління міграційної поліції ГУ НП в Харківській області - або на іншій рівнозначній посаді.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, починаючи з 10.03.2022.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Допустити судове рішення в частині поновлення ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за один місяць до негайного виконання.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 26 жовтня 2022 року.

Суддя Сагайдак В.В.