Справа № 400/8182/21
Суддя: Селіщева Л. І.
Дата ухвалення: 2022-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М.МИКОЛАЄВА
Справа № 400/8182/21
Провадження № 2-а/488/12/22 р.
Іменем України
30.08.2022 року м. Миколаїв
Корабельний районний суд м. Миколаєва у складі:
головуючого по справі судді Селіщевої Л.І.,
при секретарі Варакута Є.Ю.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,-
Позивач ОСОБА_1 звернулася до Миколаївського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до відповідача Управління ДАБК Миколаївської міськради, в обґрунтування якого вказала наступне.
Постановою № 24 від 15.06.2021 р., винесеною начальником Управління ДАБК Миколаївської міськради Туовою О.Ю., вона була притягнута до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, згідно якої на неї був накладений штраф у розмірі 6 800 грн. Дана постанова була мотивована тим, що у період з 20.05.2021 р. до 02.06.2021 р. ОСОБА_1 не допустила посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт «Виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 » та не надала документи, необхідні для проведення перевірки. Лист про проведення перевірки та надання необхідних документів для проведення перевірки від 17.05.2021 р. за вих. № 479/22.01-13-21/1 отриманий 18.05.2021 р. Цим порушено вимоги п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп. 3 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затв. Постановою КМУ від 23.05.2011 р. № 553.
Позивачка не погоджується із вказаною постановою та з урахуванням наданих доповнень, зазначає, що відповідачем був порушений порядок призначення позапланової перевірки, не повідомлено її про проведення такої перевірки та порушено порядок притягнення її до адміністративної відповідальності. Також позивачка зазначила, що притягнення її до адміністративної відповідальності відбулося безпідставно, за відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення.
Посилаючись на викладене і протиправність дій та рішень посадових осіб відповідача, позивач у своєму позові просить суд:
- поновити їй строк для звернення до суду із даним позовом, який був пропущений з поважних причин;
- скасувати постанову № 24 від 15.06.2021 р. по справі про адміністративне правопорушення, винесену начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міськради Туовою О.Ю.
Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 20.09.2021 р. дана адміністративна справа була передана до Корабельного районного суду м. Миколаєва за підсудністю.
Ухвалою судді Корабельного районного суду м. Миколаєва від 01.11.2021 року було відкрито провадження у даній справі, її розгляд був призначений за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Копія вказаної ухвали разом із копією позовної заяви та копіями доданих до неї документів надсилалась учасникам справи, відповідно до вимог ст. 174 КАС України. Відповідачу надавався строк для подання відзиву, протягом 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження.
Від представника відповідача надійшов відзив, у якому він заперечував проти задоволення позову посилаючись на те, що за наслідками колегіального розгляду звернення ОСОБА_2 було призначено проведення позапланової перевірки на об`єкті: «Виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 ». Період проведення перевірки був визначений у строк з 20.05.2021 р. по 02.06.2021 р., про що було повідомлено ОСОБА_1 листом від 17.05.2021 р. за № 479/22.01-13-21/1, та роз`яснено наслідки ухилення від перевірки неявка на об`єкт будівництва чи ненадання необхідних для перевірки документів. Цей лист був одержаний позивачкою 18.05.2021 р. Проте у вказаний термін позивачка не забезпечила допуск посадових осіб до об`єкту будівництва та не надала необхідних документів, чим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 188-42 КУпАП.
Згідно ч.4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Дослідивши зібрані по справі письмові докази та надавши їм відповідну оцінку, суд прийшов до наступного висновку.
Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення безсторонньо; добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом тощо.
Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
В силу ч. ч. 1, 3 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Статтею 289 КУпАП визначено, що скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.
Враховуючи викладене, а також те, що матеріали справи не містять даних щодо дня, коли позивачка дізналася про порушення її прав та інтересів, то суд приходить до висновку, що позов поданий нею у межах строку звернення до суду, визначеного ст. 122 КУпАП.
Судовим розглядом встановлено, що 23.04.2021 р. до управління ДАБК Миколаївської міськради звернулась ОСОБА_2 , яка проживає у квартирі АДРЕСА_2 , із заявою про порушення у сфері містобудівного законодавства власником квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_1 . Заява була мотивована тим, що за останньою адресою здійснюються ремонтно-будівельні роботи зі знесенням капітальних стін та фундаментів балконів, внаслідок чого відбуваються руйнуванні у її квартирі.
Статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом, зокрема, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації.
Згідно ч.ч.1, 2 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.
Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553. (далі - Порядок №553)
Пунктом 5 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
За приписами пунктів 7, 9 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставою для проведення позапланової перевірки, серед іншого, є виявлення факту самочинного будівництва об`єкта та звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Відповідно до п. 7-1 Порядку № 553 здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 (далі - Порядок №553), з метою розгляду отриманих звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - звернення) при органі державного архітектурно-будівельного контролю утворюється комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності (далі - комісія).
Комісія здійснює колегіальний розгляд звернень фізичних чи юридичних осіб протягом десяти робочих днів з дати їх надходження.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю не пізніше ніж за чотири дні до дня розгляду заяви повідомляє заявнику та замовнику про час і місце засідання Комісії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті зазначеного органу та додатково телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у зверненні) або з використанням електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у зверненні, доданих до нього документах).
Розгляд звернень здійснюється за участю заявника та замовника або їх представників.
Заявник, замовник та/або їх представники мають право надавати пояснення та подавати додаткові матеріали з питань, зазначених у зверненні, з обов`язковим відображенням відповідної інформації у протоколі.
У разі неявки замовника або його представника після належного їх повідомлення у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту, заява розглядається без його участі.
У разі неявки заявника розгляд заяви переноситься на іншу дату, про що замовник і заявник повідомляються у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту. У разі повторної неявки заява залишається без розгляду.
За результатами розгляду звернення комісія шляхом голосування приймає рішення, що оформлюється відповідним висновком.
Слід зазначити, що Порядком № 553 не дається визначення «заявника» та «замовника», про яких йдеться у п. 7-1 цього Порядку, за участю яких розглядаються звернення у сфері містобудівної діяльності. Тому розгляд комісією звернення ОСОБА_2 у відсутність позивачки ОСОБА_1 , на думку суду жодним чином не тягне за собою наслідки у вигляді порушення порядку призначення позапланової перевірки та відповідно визнання її незаконною з усіма відповідними правовими наслідками. Тому в цій частині доводи позивачки щодо порушення відповідачем порядку призначення позапланової перевірки, суд знаходить безпідставними і до уваги їх не приймає.
Із матеріалів справи вбачається, що 12.05.2021 р. на засіданні комісії щодо розгляду звернень осіб у сфері містобудівної діяльності, було прийнято рішення про призначення позапланової перевірки з дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: АДРЕСА_1 , яке було оформлено протоколом № 4/2021 від 12.05.2021 р.
Наказом начальника управління ДАБК Миколаївської міськради № 113 від 13.05.2021 р. було видано направлення на проведення позапланової перевірки додержання вимог містобудівного законодавства на об`єкті «Виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 », у період з 20.05.2021 р. по 02.06.2021 р.
Із матеріалів справи вбачається, що листом № 479/22.01-13-21/1 від 17.05.2021 р. позивачці ОСОБА_1 повідомлялось про проведення позапланової перевірки у період з 20.05.2021 р. по 02.06.2021 р., і яка розпочнеться 20.05.2021 р. о 09 год. 00 хв. Цим же листом повідомлялось про необхідність її обов`язкової присутності чи її уповноваженого представника на об`єкті будівництва, допускати посадових осіб управління до проведення перевірки, а також подавати документи та матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, перелік яких наведений у вказаному листі.
Зі змісту цього листа вбачається, що він направлявся за адресою розміщення об`єкту будівництва, а саме АДРЕСА_4 .
Матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 .
Перевірити ці суперечності суд можливості не має, оскільки знову ж таки, фіскальний чек з номером відправлення суду не наданий, як і не зрозуміла адреса та склад кореспонденції, які були відправлені за цим трек номером.
Згідно п.12. Порядку № 553 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
Тобто, враховуючи перелічені норми діючого законодавства, порядок здійснення перевірки чітко передбачає обов`язок органу ДАБК завчасно надіслати суб`єкту містобудування відповідне повідомлення про проведення перевірки.
Так, дійсно, факт відсутності відповідної особи у встановлений саме в повідомленні час законодавство кваліфікує як відмову суб`єкта містобудування у допуску посадових осіб контролюючого органу.
Пунктом 13 Порядку №553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, серед іншого, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
З аналізу наведених норм слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.
Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.
Відповідно до частини 2 статті 188-42 КпАП України недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в межах підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення.
Таким чином, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані повідомити суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки з тим, аби надати суб`єкту містобудування право та можливість взяти участь у здійсненні позапланового заходу контролю.
Визначальним при кваліфікації дій за ч.2 ст.188-42 КУпАП є встановлення обізнаності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про необхідність забезпечення такого доступу. Отже, не допуск, як правопорушення характеризується умислом, тобто у разі, коли особа, достеменно знаючи про проведення перевірки в певний період за певною адресою, умисно перешкоджає здійсненню своїх повноважень Управлінням щодо проведення перевірки.
Враховуючи вищевикладене та аналізуючи докази, надані сторонами, суд прийшов до висновку, що доказів того, що позивачка була повідомлена про призначену позапланову перевірку та дату її проведення належним чином (рекомендованим листом чи будь-яким іншим чином), матеріали справи не містять. Суд також звертає увагу на те, що об`єктом перевірки була приватна квартира позивачки, в якій остання фактично не проживає та проводить в ній ремонт, а тому, враховуючи дані обставини, для того, щоби мати реальний доступ та здійснити перевірку цієї приватної квартири, абсолютно логічним є попереднє і своєчасне повідомлення її власника про конкретний час та дату такої перевірки.
На підставі наведеного суд робить висновок про недоведеність відповідачем (як суб`єктом владних повноважень) як факту належного і своєчасного повідомлення позивачки та, відповідно, її обізнаності про дату, час та місце проведення спірної позапланової перевірки, так і відмови у допуску посадової особи контролюючого органу до проведення цієї перевірки.
Статтею 62 Конституції України встановлено презумпцію невинуватості. Обов`язок встановлення всіх обставин умовного правопорушення та доведення вини особи покладається на сторону обвинувачення. Всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Аналогічні положення містяться і в ч.2 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 04.11.1950 р., зі змісту якої вбачається, що кожен обвинувачений у вчиненні правопорушення вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.
Як слідує зі змісту ст. 9 КУпАП, «адміністративним правопорушенням» (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, що посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Під «складом адміністративного правопорушення» розуміється встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.
Однак, обов`язковою умовою адміністративної відповідальності має бути встановлений та доведений факт саме «вини» правопорушника.
Як вбачається з приписів ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Між тим, як встановлено з матеріалів справи та вже зазначалося вище, відповідач, в порушення вимог ч.2 ст.77 КАС України, не надав до суду належних та допустимих доказів, які беззаперечно підтверджують факт недопуску позивачем посадової особи відповідача для проведення спірної позапланової перевірки.
У відповідності до ст.72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами (в т.ч. фото/відео-фіксацією); 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Так, закріплений у ч.1 ст.9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Частинами 1,4 статті 73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування.
Відповідно до ст.74 КАС України, докази, одержані з порушенням закону, судом при вирішенні справи не беруться до уваги. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися засобами доказування.
Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.
Але, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається саме на відповідача (ч.2 ст.77 КАС України).
Якщо позивач або ж його представник були відсутні на об`єкті перевірки через те, що не були повідомлені про її проведення, а отже не могли вчиняти дій щодо не допуску посадових осіб відповідача на об`єкт будівництва, виключає можливість притягнення їх до відповідальності за не допуск до перевірки.
Судовим розглядом також встановлено, що в останній день позапланової перевірки 02.06.2021 р. головним спеціалістом відділу інспекційної роботи управління ДАБК Миколаївської міськради Мазуром Т.В. були складені за результатами позапланової перевірки: припис № 27 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності із вимогою усунути встановлене порушення шляхом допущення посадової особи управління ДАБК на об`єкт містобудування, із терміном виконання до 17.06.2021 р.; протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та акт № 48/2021 про недопущення посадових осіб ДАБК на об`єкт будівництва.
При цьому, у вказаному протоколі про адміністративне правопорушення була вказана дата розгляду справи про адміністративне правопорушення на 15.06.2021 р. на 11 год. 00 хв.
Відповідно до ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Згідно ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення.
Відповідно до п. 10 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою КМУ № 244 від 06.04.1995 р. (далі Порядок № 244), який визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.
Відповідно до п. 12 Порядку № 244, у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності зазначаються:
- дата і місце його складення;
- посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол;
- відомості про суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності;
- місце вчинення і суть правопорушення;
- нормативно-правовий акт, нормативний документ (акт), вимоги якого порушено;
- положення Закону, яке передбачає відповідальність за відповідне правопорушення;
- прізвища, адреси свідків (у разі наявності);
- пояснення суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності;
- інші відомості, що мають значення для вирішення справи.
Пунктами 15, 19 Порядку № 244 визначено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.
Не допускається закреслення чи виправлення відомостей, що вносяться до протоколу, а також внесення додаткових записів після того, як протокол підписаний суб`єктом містобудування, щодо якого він складений.
Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.
Адресу, за якою було відправлене вказане відправлення, матеріали справи не містять.
Таким чином, доказів того, що відповідач направив позивачці копію складеного відносно неї протоколу та доданих до нього матеріалів, а також повідомив її про дату розгляду справи про адміністративне правопорушення, матеріали справи не містять. Доводи представника відповідача про свідоме ухилення ОСОБА_1 від отримання кореспонденції, не знайшли свого підтвердження і доказів, на підтвердження цього суду не надано.
Постановою № 24 від 15.06.2021 р., винесеною начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міськради Туовою О.Ю., позивачка ОСОБА_3 була притягнута до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, за якою на неї було накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6 800 грн.
Згідно з положеннями ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Зі змісту статті 9 КУпАП вбачається, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідач, приймаючи оскаржувану постанову, не з`ясував, чи дійсно вчинено позивачкою адміністративне правопорушення, не перевірено, чи була вона повідомлена про дату і час позапланової перевірки, з яких підстав вона була відсутня під час перевірки на об`єкті будівництва та чи відмовляла вона у допуску посадової особи інспекції до перевірки.
Необізнаність позивачки про проведення позапланової перевірки безпосередньо підтверджується неотриманням нею повідомлень відповідача про проведення перевірки.
Вказані обставини, на думку суду, свідчать про поважність причин відсутності позивачки на момент проведення перевірки на об`єкті: «Виконання будівельних робіт за адресою АДРЕСА_1 », і як наслідок, свідчать про відсутність в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 188-42 КУпАП.
Згідно ч.1 ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що посадовими особами відповідача був порушений порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення.
Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАСУ за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:
1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;
2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);
3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;
4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.
Оскільки судовим розглядом було встановлено порушення порядку провадження в справах про адміністративні правопорушення при притягненні позивачки до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, то оспорювана нею постанова не може вважатись законною та обґрунтованою, та підлягає скасуванню із закриттям справи про адміністративне правопорушення.
Керуючись ст. ст. 5-6; 8-9, 11, 241 - 245, 250, 286, 293, 295 КАС України, -
Адміністративний позов задовольнити .
Скасувати постанову № 24 від 15.06.2021 р., винесену начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міськради Туовою О.Ю., про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення - закрити.
Рішення може бути оскаржено протягом 10 днів з дня його проголошення до П`ятого апеляційного адміністративного суду. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Л.І. Селіщева