Справа № 580/4375/22
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2022-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Черкаси

25 жовтня 2022 року Справа № 580/4375/22

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №580/4375/22

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18000, )

про визнання протиправним і скасування індивіального акта та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

22.09.2022 вх. № 28613/22 ОСОБА_1 , звернувшись до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, просить:

- визнати протиправним рішення Головного управління Пенсійного фонду України у Черкаській області від 12.09.2022 про відмову у перерахунку пенсії ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (18000, м. Черкаси, вул. Смілянська, буд. 23, ) з 01.12.2019 здійснити перерахунок пенсії та виплати за перерахованою пенсією, з урахуванням раніше виплачених за цей період сум коштів, ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ІПН НОМЕР_1 ) на підставі довідки від 12.07.2022 за №33/44/1 -Б-2569/08-1637 про розмір грошового забезпечення станом на листопад 2019 року згідно з постановою КМУ від 11.11.2015 №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» за прирівняною посадою поліцейського - старший оперуповноважений відділу поліції до посади на день звільнення зі служби - старшин оперуповноважений сектору ДСБЕЗ Жашківського РВ УМВС з посадовим окладом - 2500,00 грн., окладом за спеціальним званням підполковник - 2200,00 грн., надбавкою за стаж служби в поліції (45%) - 2115,00 грн., надбавки за специфічні умови проходження служби в поліції (44,92 % посадового окладу з урахуванням окладу за спеціальним званням та надбавки за стаж служби) - 3061,30 грн., надбавки за службу в умовах режимних обмежень (15%) - 375,00 грн., премії 71,06 % від нарахованого грошового забезпечення - 7284,57 грн., усього 17535,87 грн, відповідно до вимог статей 43, 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 суд 28.09.2022 залишив без руху (позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом: обгрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів відповідачем; розрахунків недонарахованої/недоотриманої пенсії для виплати пенсії; обгрунтованого клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду за захистом порушеного права/інтересу позивача; власної заяви до відповідача).

24.10.2022 вх.32281/22 у заяві про усунення недоліків позивач допускає помилку, бо стверджує, що "рішення Позивача про відмову в перерахунку пенсії ОСОБА_1 від 12.09.2022 порушує право на перерахунок призначених пенсій, як і протиправна бездіяльність", "протиправність бездіяльності відповідача є очевидною і полягає у невиконанні рішень у справах №826/3858/18, №826/12704/18" (де позивач не був учасником), проте вимоги щодо бездіяльності не формулює відповідно до п.4 ч.1 ст.5 КАС України, обираючи п.2 ч.1 ст.5 КАС України.

Відповідно до статті 2 та частини четвертої статті 242 КАС України судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів осіб.

Верховний Суд у справі №461/5775/16-а зазначив: пенсія стає «нарахованою» в момент призначення пенсії і залишається такою («нарахованою») до її чергової зміни. Нарахування пенсії в повному обсязі («правильному» розмірі) покладається на відповідний територіальний орган Пенсійного фонду. Спеціальне законодавство у сфері соціального захисту, а саме стаття 46 Закону № 1058-IV, визначає, що нараховані суми пенсії, не отримані з вини органу, що призначає і виплачує пенсію, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком з нарахуванням компенсації втрати частини доходів. Аналіз зазначених положень статті 46 Закону № 1058-IV свідчить про те, що в Україні не існувало та не існує на сьогодні жодного строкового обмеження стосовно виплати пенсії у визначеному законодавством розмірі за минулий час, яку особа не отримувала з вини держави в особі її компетентних органів.

Відповідно до статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод: кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи («Sporrong and Lonnroth v. Sweden», № 7151/75, №7152/75, п. 73). Має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, що застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти шляхом вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності («Pressos Compania Naviera S.A. and Others v. Belgium»), № 17849/91, п. 33). Суд повинен визначити, чи було дотримано необхідного балансу в спосіб, сумісний з правом заявника на «мирне володіння [його] майном» у розумінні першого речення статті 1 Першого протоколу ( «Zvolskэ аnd Zvolskб v. the Czech Republic», № 46129/99, п. 63). У межах вироблених Європейським Судом з прав людини підходів до тлумачення поняття "майно", а саме в контексті статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, це поняття охоплює як "наявне майно", так і активи включаючи право вимоги, з посиланням на які заявник може стверджувати, що він має принаймні законні очікування стосовно ефективного здійснення свого "права власності". Суд робить висновок, що певні законні очікування заявників підлягають правовому захисту, та формує позицію для інтерпретації вимоги як такої, що вона може вважатися "активом": вона повинна мати обґрунтовану законну підставу, якою, зокрема є чинна норма закону, тобто встановлена законом норма щодо виплат (пенсійних, заробітної плати, винагороди, допомоги) на момент дії цієї норми є "активом", на який може розраховувати громадянин як на свою власність (Maltzan (Freiherr Von) and others v. Germany, № 71916/01, № 71917/01 та № 10260/02, п. 74).

Доказів про наявність у відповідача оновленої довідки про складові грошового забезпечення для нарахування (здійснення перерахунку) з 01.12.2019 станом на листопад 2019 року до 15.07.2022 та/або наявних розпоряджень про нараховану і невиплачену пенсію матеріали позову не містять і у заяві про усунення недоліків від 24.10.2022 №32281/22 про протиправне втручання у майно позивача не йдеться.

Позивачем було вжито активні дії з метою отримання оновленої довідки лише 12.07.2022, проте на виконання вимог ухвали суду від 28.09.2022 не надано обґрунтованого клопотання про поновлення строку на звернення до суду за захистом порушеного права.

Перерахунок пенсії, не проведений з вини державних органів, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком (https://6aas.gov.ua/images/pdf/web2.pdf).

Позивач стверджує, що «вина відповідача безсумнівна», проте відповідно до частини 2 статті 74 КАС України обставини справи, що за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Ступінь переконання, що повинен мати суд, аби ствердити в рішенні, що певна подія скоріше трапилась, аніж ні, і є стандартом доказування. Одним із факторів, який впливає на обрання того чи іншого стандарту доказування у певному процесі, є порівняння «соціальної вартості» помилок у встановленні фактів (https://dejure.foundation/-standarty-dokazuvannia). Встановлюючи наявність або відсутність фактів, суд враховує, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (Стандарт доказування: внутрішнє переконання чи баланс вірогідностей / https://yur-gazeta.com/publications/practice/sudova-praktika/standart-dokazuvannya-vnutrishne-perekonannya-chi-balans-virogidnostey.html).

В ухвалі без руху ЄДРСР 106567427 суд зазначив: позивач не обґрунтував про порушення яких саме прав відповідачем з 01.12.2019 йдеться, надавши довідку від 12.07.2022, позаяк не доводить доказами і аргументами, що з саме вини відповідача не здійснений перерахунок, починаючи з 01.12.2019. Позивач не надає власного звернення до відповідача із заявою/зверненням відповідної форми, починаючи з 01.12.2019, проте позивач помиляється у твердженні: «перерахунок пенсії не здійснено з 01.12.2022 з вини відповідача», позаяк така дата не настала.

Кожен факт причетності особи до вчинення злочину та винності має бути підтверджений повнотою зібраних доказів, а переконливість кожного доказу доводиться у змагальній процедурі безпосередньо перед тим складом суду, який дає цьому доказу юридично значущу оцінку (висновок Верховного Суду України в постанові від 21.01.2016 №5-249кс15). Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами. Висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення (ст.41, 165-1, 188-23 КУпАП) повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.

Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Про продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу, що не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою (частина 6 статті 121 КАС України).

Керуючись статтями 2, 5, 9, 19, 121, 169, 241, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення недоліків за позовом ОСОБА_1 , що залишений без руху.

Надати позивачеві для усунення вказаних вище (у мотивувальній частині цієї ухвали) і недоліків позовної заяви відповідно до ухвали від 28.09.2022 п`ять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: обґрунтування порушеного саме відповідачем майнового права позивача, починаючи з 01.12.2019, з огляду на критерії частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України; обґрунтованої заяви/клопотання з доказами підтвердження поважності причин для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду за захистом порушеного права у контексті доводів заяви від 24.10.2022 «при настанні обставин, що тягнуть за собою зміну розміру пенсій, починаючи з 19.11.2022».

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА