Справа № 460/21561/22
Суддя: К.М. Недашківська
Дата ухвалення: 2022-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді К.М.Недашківської, за участю: секретаря судового засідання І.С. Ляшук; позивача ОСОБА_1 ; представника позивача адвоката В.Є.Губара; представника відповідача 1 не прибув; представника відповідача 2 не прибув; розглядаючи у підготовчому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Генічеської міжрайонної медико-соціальної експертної комісії та Комунального закладу Херсонський обласний центр медико-соціальної експертизи Херсонської обласної ради про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій,
До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_2 (далі позивач) до Генічеської міжрайонної медико-соціальної експертної комісії (далі відповідач 1) та Комунального закладу Херсонський обласний центр медико-соціальної експертизи Херсонської обласної ради (далі відповідач 2), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Генічеської міжрайонної медико-соціальної експертної комісії від 11.02.2022 про невизнання позивача інвалідом; зобов`язати Генічеську міжрайонну медико-соціальну експертну комісію та Комунальний заклад Херсонський обласний центр медико-соціальної експертизи Херсонської обласної ради прийняти рішення про підтвердження позивачу інвалідності ІІІ групи.
Позивач подав до суду клопотання про виклик свідка: ОСОБА_3 дружину позивача, та допитати позивача в якості свідка.
У підготовчому засіданні 25.10.2022 позивач та представник позивача просили суд задовольнити клопотання у повному обсязі.
Вирішуючи питання щодо наявності підстав для виклику до суду свідків, суд зазначає таке.
За приписами частини першої статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (частина друга статті 72 КАС України).
Відповідно до частини першої статті 91 КАС України, показаннями свідка є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.
За правилами частини першої статті 92 КАС України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи.
У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити (частина друга статті 92 КАС України).
Системний аналіз вказаних вище норм дає підстави для висновку, що для вирішення питання щодо наявності підстав для виклику до суду свідків перевірці підлягають два критерії: процесуальний та матеріальний.
Процесуальний критерій полягає у перевірці поданої до суду заяви на виконання стороною вимог норм КАС України щодо порядку, строків, та дотримання форми та вимог щодо такого виду заяви.
Другий матеріальний критерій полягає у встановленні доцільності вчинення такої процесуальної дії з точки зору: чи можуть особи (свідки) повідомити суду про відомі їм обставини, які мають значення для справи; чи будуть показання свідків достатніми доказами, які у своїй сукупності дадуть змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять саме до предмета доказування (стаття 76 КАС України).
Відповідно до частини третьої статті 92 КАС України, заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання у справі.
Заява про виклик свідків подана під час підготовчого засідання, а відтак процесуальний критерій перевірки заяви учасником справи дотримано.
Щодо перевірки заяви про виклик свідків за другим матеріальним критерієм, суд констатує наступне.
За правилами частини першої статті 93 КАС України, сторони, треті особи та їхні представники за їх згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи.
Так, позивач у заяві вказав, що ОСОБА_3 відомі обставини щодо проходження позивачем експертизи, а тому є підстави для допиту її в якості свідка.
Суд зазначає, що обставини, вказані позивачем, як ті, які можуть бути підтверджені показаннями такого свідка, не являються обґрунтованими, натомість суд дійшов висновку про наявність достатніх правових підстав для допиту в якості свідка саме позивача.
Тому заява про виклик свідків підлягає задоволенню частково.
Відповідно до пункту 8 частини 2 статті 180 КАС України, у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.
Враховуючи наведене та керуючись статтями 92, 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
У Х В А Л И В :
Клопотання ОСОБА_2 про виклик свідків задовольнити частково.
Допитати в якості свідка ОСОБА_2 .
У задоволенні решти вимог клопотання відмовити.
Попередити позивача про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду, передбачену статтями 384 та 385 Кримінального кодексу України.
Роз`яснити сторонам, що відповідно до частини третьої статті 65 Кодексу адміністративного судочинства України, свідок зобов`язаний з`явитися до суду за його викликом і дати правдиві показання про відомі йому обставини. У разі неможливості прибуття до суду та участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції за викликом суду свідок зобов`язаний завчасно повідомити про це суд.
До належно викликаних особи, особисту участь якої визнано судом обов`язковою, свідка, які без поважних причин не прибули у судове засідання або не повідомили причини неприбуття, може бути застосовано привід до суду через органи Національної поліції України з відшкодуванням у дохід держави витрат на його здійснення (частина перша статті 148 Кодексу адміністративного судочинства України).
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя К.М. Недашківська