Справа № 520/6559/22
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2022-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 жовтня 2022 р. № 520/6559/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Спірідонова М.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3,м. Київ,03048) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Департамент патрульної поліції, в якому просить суд:

1. Визнати неправомірним та скасувати в частині, що стосується ОСОБА_1 , наказ Департаменту патрульної поліції від 04.07.2022 №389 «Про застосування до поліцейських УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень», згідно з, яким за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої ст. 18, Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 ЗУ «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6, 11 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, підпункту 1 пункту 10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01 лютого 2016 №70, абзаців першого, другого, сьомого пункту 1 розділу II та пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 №1179, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до інспектора взводу №1 роти №6 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

2. Визнати неправомірним та скасувати в частині, що стосується ОСОБА_1 , наказ Департаменту патрульної поліції від 03.08.2022 № 981 о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за п.6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) у званні старшого лейтенанта поліції з посади інспектора взводу №1 роти №6 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП, з 03 серпня 2022, на підставі наказу Департаменту патрульної поліції від 04.07.2022 № 389;

3. Поновити ОСОБА_1 в органах поліції на посаді інспектора взводу №1 роти №6 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП, з 03 серпня 2022.

4. Зобов`язати Департамент патрульної поліції на користь ОСОБА_1 нарахувати і виплатити грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 03.08.2022 по день поновлення в органах поліції.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що наказ Департаменту патрульної поліції в частині, що стосується ОСОБА_1 , від 04.07.2022 №389 «Про застосування до поліцейських УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень», згідно з, яким за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої ст. 18, Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 ЗУ «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6, 11 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, підпункту 1 пункту 10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01 лютого 2016 №70, абзаців першого, другого, сьомого пункту 1 розділу II та пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 №1179, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до інспектора взводу №1 роти №6 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та наказ Департаменту патрульної поліції в частині, що стосується ОСОБА_1 , від 03.08.2022 № 981 о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за п.6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) у званні старшого лейтенанта поліції з посади інспектора взводу №1 роти №6 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП, з 03 серпня 2022, на підставі наказу Департаменту патрульної поліції від 04.07.2022 № 389 є протиправними та такими, що порушують права позивача.

Ухвалою суду від 05.09.2022 року відкрито спрощене провадження по справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Представником відповідача 27.09.2022 року надано відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, та зазначає, що оскаржувані позивачем накази Департаменту патрульної поліції в частині, що стосується ОСОБА_1 , від 04.07.2022 №389 та 03.08.2022 № 981 є такими, що винесені в межах чинного законодавства України, а отже не підлягають скасуванню.

20.10.2022 року до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити в повному обсязі.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України зазначено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на вищезазначені приписи Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини дійшов наступних висновків та мотивів.

Судом встановлено, що наказом начальника управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції від 20.05.2022 року № 131 було утворено дисциплінарну комісію та призначено службове розслідування з метою повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин пов`язаних з внесенням відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 18.05.2022 року № 0000336 щодо скоєння окремими працівниками УПП в Харківській області ДПП, в тому числі і позивачем - ОСОБА_1 , кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 296 КК України 17.05.2022 року в приміщенні готелю "Колос", який розташований за адресою: Харківська область, м. Валки, проспект Героїв Чорнобиля, буд. 9 .

Дисциплінарною комісією за результатами службового розслідування було встановлено, що 18.05.2022 до відділу чергової служби УПП в Харківській області ДПП надійшла інформація, що приблизно о 23.00 17.05.2022 поруч з готелем «Колос», розташованого за адресою: Харківська область, місто Валки, проспект Героїв Чорнобиля, будинок 9 , поліцейський взводу № 2 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП рядовий поліції ОСОБА_2 (за попередньою інформацією без зброї); інспектор взводу № 1 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 (з табельною вогнепальною зброєю); інспектор взводу № 1 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПГІ старший лейтенант поліції ОСОБА_3 (за попередньою інформацією без зброї), перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння гучно поводили себе. Начальник відділення поліції № 1 Богодухівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області (далі - ВП № 1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області) підполковник поліції ОСОБА_4 зробив їм зауваження, у зв`язку з чим працівники УПП в Харківській області ДПП нанесли йому тілесні ушкодження. ОСОБА_4 , намагаючись уникнути конфлікту, зайшов до готелю та зачинив двері, проте працівники УПП в Харківській області ДПП зламали їх та продовжили наносити тілесні ушкодження ОСОБА_4 в приміщенні готелю, при цьому табельну вогнепальну зброю направляли в його обличчя.

20.05.2022 до УПП в Харківській області ДПП надійшов лист з Харківської обласної прокуратури від 18.05.2022 № 31/1-0336-22 про те, що другим слідчим відділом (з дислокацією у місті Харкові) територіального управління Державного бюро розслідувань у місті Полтаві проводиться досудове розслідування, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000336 від 18.05.2022, про можливе скоєння окремими працівниками управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 296 Кримінального кодексу України, близько 22.00 17.05.2022 у приміщенні готелю « Колос », розташованого за адресою: Харківська область. Валківський район, місто Валки, проспект Героїв Чорнобиля, будинок 9 .

Відповідно до відомостей внесених до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» о 22.06 17.05.2022 на скорочений номер екстреного виклику поліції « 102» з контактного номеру телефону НОМЕР_1 надійшло повідомлення про бійку в готелі «Колос» у місті Валки Харківської області за участі нетверезих чоловіків зі зброєю, які говорять, що вони поліцейські, одягнені в цивільний одяг.

Того ж дня, о 22.09 на скорочений номер « 102» з вищезазначеного контактного номеру телефону надійшло повідомлення про те, що на начальника поліції напали невідомі зі зброєю в готелі у місті Валки.

Відповідно до відомостей внесених до ІПНП на місце події був направлений екіпаж «Мерчик-36» групи реагування патрульної поліції ВП № 1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області.

За результатом реагування на зазначене повідомлення складено електронний рапорт ОСОБА_5 наступного змісту: «По приїзду на місце події було встановлено, що 17.05.2022 близько 22.00 начальник ВП № 1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області підполковник поліції ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебував в кімнаті готелю « Колос », за адресою: місто Валки, проспект Героїв Чорнобиля, будинок 9 та відпочивав. В цей час він почув крики жінки, яка кликала на допомогу, вийшов у коридор та побачив трьох невідомих чоловіків, які знаходилися в стані алкогольного сп`яніння та порушували громадській спокій. ОСОБА_4 представився їм як працівник поліції та зробив зауваження, на що останні відреагували неадекватно, почали поводитися агресивно, дістали вогнепальну зброю (пістолети) та погрожували нею. В ході подальшого конфлікту нанесли тілесні ушкодження у вигляді СГМ, ЗЧМТ, забій м`яких тканин обличчя зліва та забій лівого стегна. В ході виїзду встановлено, що даними особами виявилися інспектор УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 , інспектор УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_3 та поліцейський УПП в Харківській області ДПП рядовий поліції ОСОБА_2 . Про дану подію повідомлено до ДВБ та ДБР. Проводиться подальша перевірка».

Зазначена подія зареєстрована в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події ВП № 1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області 17.05.2022 за № 1066 та розпочате досудове розслідування, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000336 від 18.05.2022, про можливе скоєння окремими працівниками управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 296 Кримінального кодексу України.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, інспектору взводу № 1 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 направлено запрошення від 23.05.2022 № 327з/02/41/14-2022 засобами електронної комунікації про необхідність прибуття до УПП в Харківській області ДПП о 10.00 26.05.2022 для надання письмових пояснень за фактом проведення службового розслідування, у відповідності до положень статті 27 Дисциплінарного статуту, що підтверджується матеріалами справи.

26.05.2022 у визначений відповідачем у повідомленні час позивач не з`явився, що зафіксовано актом, який зареєстровано того ж дня за № 510вн/41/14/01-2022.

27.05.2022 позивачу повторно було направлено запрошення № 329з/41/14/02-2022 про необхідність надання пояснень дисциплінарній комісії.

31.05.2022 позивачем було надано письмові пояснення, з яких убачається, що 17.05.2022 він не перебував на службі та був вихідний. Того дня він разом з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 перебували у місті Валки, де вирішував свої побутові проблеми. Оскільки останні були на автомобілі, алкогольні напої ніхто з них не вживав. Зазначені працівники поліції затрималися у місті до вечора та у зв`язку з початком комендантської години зупинилися в платному номері міста Валки, Харківської області. Точну адресу, де вони ночували опитуваний не пам`ятає.

Приблизно о 22.10 до кімнати, в якій зупинилися працівники УПП в Харківській області ДПП серед яких був позивач, яка знаходилась на другому поверсі, зайшов раніше невідомий їм, вдаривши із ноги у двері від чого вони відчинилися. Чоловік був озброєний предметом, схожим на пістолет та без всяких підстав почав погрожувати ним.

Вказана особа на вигляд перебувала в стані алкогольного сп`яніння та також намагалась нанести працівникам УПП в Харківській області ДПП тілесні ушкодження. Позивач зазначив, що в один із моментів він просив чоловіка заспокоїтися та повідомив йому, що він є працівником поліції. У відповідь останній в нецензурній формі викрикнув, що він начальник відділку поліції у місті Валки та по законам воєнного часу він застрелить їх без суду та слідства, а також в один з моментів ударив рукояткою предмета, схожого на пістолет в область живота Позивачеві, після чого працівники УПП в Харківській області ДПП вирішили забрати в нього вказаний предмет.

Як далі вбачається з наданих позивачем письмових пояснень, в результаті зазначених дій ОСОБА_1 було спричинено декілька ударів невідомим чоловіком. Коли пістолет було вибито з рук п`яного чоловіка конфлікт завершився. Останній зателефонував невідомим людям. Через деякий час приїхала слідчо-оперативна група Банківського відділку поліції та працівник внутрішньої безпеки, які не стали розбиратися у тому що сталося та відразу почали затримувати патрульних поліцейських, проводити огляд місця події та вилучили у позивача службове посвідчення. Позивач вказав, що внаслідок злочинних дій невідомої особи він отримав тілесні ушкодження. Разом з цим, останній зазначає, що будь-яких ударів, ні він, ні його товариші чоловікові не наносили. Після приїзду слідчо-оперативної групи конфлікт було вичерпано, а в подальшому позивачеві стало відомо, що чоловіка звати ОСОБА_4 , який є працівником Валківського відділу поліції.

Отже, твердження позивача щодо ненадання дисциплінарною комісією можливості подати пояснення за фактом проведення службового розслідування не відповідає дійсності.

Як вбачається із копії Висновку службового розслідування, відповідно до відомостей внесених до ІПНП, повідомлення про бійку в готелі «Колос» у місті Валки Харківської області 17.05.2022 надійшло з контактного номеру телефону НОМЕР_1 . Зателефонувавши на цей номер дисциплінарною комісією встановлено, що його власником є ОСОБА_8 , яка разом зі своїм чоловіком стала свідком вищезазначеної ситуації.

30.05.2022 членами дисциплінарної комісії здійснено виїзд до готелю «Колос» міста Валки Харківської області, де було опитано ОСОБА_8 , яка пояснила, що 17.05.2022 в готелі «Колос» у місті Валки Харківської області відбувся конфлікт трьох чоловіків та начальника поліції. Троє осіб перебували в неадекватному стані. Того ж дня, ОСОБА_8 , разом з чоловіком та малолітньою дитиною, були в своїй кімнаті та почули, що хтось намагається ламати їх двері та викручувати ручку дверей. Жінка вийшла в коридор та зробила зауваження трьом чоловікам, на що вони їй відповіли зачинитися в кімнаті та не виходити з неї. Після чого вона пішла до адміністратора готелю, попросила піднятися її на другий поверх та заспокоїти чоловіків. ОСОБА_8 разом з адміністратором готелю піднялися на другий поверх, постукали у двері кімнати, в якій перебували невідомі чоловіки та прохали їх поводитися тихіше, так як вони дуже голосно розмовляли, вили наче вовки, стогнали та сміялися. З номеру вийшов чоловік, який почав погрожувати опитуваній та почав конфлікт, який в подальшому було урегульовано. Після чого ОСОБА_8 пішла до своєї кімнати, але через деякий час вона почула в коридорі крики. Мешканець з 16 кімнати - ОСОБА_9 кричав чоловікам, щоб вони прибрали зброю та припинили бійку, так як троє чоловіків накинулися на начальника поліції, а один з них на ім`я ОСОБА_10 , тримав зброю над його головою. ОСОБА_8 зателефонувала до поліції та покликала адміністратора готелю. Остання намагалася вгамувати конфлікт, однак неадекватні чоловіки відштовхнули її, після чого пішли в невідомому напрямку. Адміністратор готелю повідомила опитуваній, що троє чоловіків, які погрожували зброєю були працівниками поліції. ОСОБА_8 також зазначила, що після конфлікту вона помітила у начальника поліції тілесні ушкодження, садни на обличчі. Останній також скаржився на біль у нозі.

Інший свідок події ОСОБА_11 , також надав пояснення дисциплінарній комісії та зазначив, що 17.05.2022 він разом з дружиною - ОСОБА_8 та малолітньою донькою знаходився в готелі «Колос» у місті Валки. Харківської області. Приблизно о 21.00 мешканці кімнати № 20 почали шуміти. Дружина опитуваного пішла зробити їм зауваження, останні повідомили, що будуть поводити себе спокійно. Через деякий час вони почали кричати та вижати як дикі звірі. Дружина опитуваного знову пішла зробити їм зауваження, оскільки вже була комендантська година, однак у відповідь вони почали погрожувати їй. Почувши конфлікт вийшов мешканець кімнати № 16 - ОСОБА_9 , який також зробив зауваження, проте конфлікт продовжувався. Після чого вийшов опитуваний та начальник поліції міста Валки з кімнати № 18. Троє чоловіків вибігли з кімнати № 20 та направилися до останнього, один з них дістав пістолет з сумки, яка висіла в нього на плечі, перезарядив його та направив зброю в голову начальника поліції. ОСОБА_9 намагався врегулювати конфлікт. Інші двоє чоловіків, зламали двері та побили начальника поліції. Дружина опитуваного викликала поліцію, після чого троє чоловіків пішли в невідомому напрямку. У начальника поліції після конфлікту були помітні тілесні ушкодження червоного кольору на обличчі та він скаржився на біль в нозі.

Також, під час проведення службового розслідування був опитаний начальник ВП № 1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області підполковник поліції ОСОБА_4 , який пояснив, що з вересня 2020 року був призначений на посаду начальника Валківського ВП ГУНП в Харківській області (на теперішній час начальник ВП № 1 Богодухівською РВП ГУНП в Харківській області). Від початку введення воєнного стану на території нашої держави, опитуваний, як керівник підрозділу цілодобово знаходився на території обслуговування ВП № 1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області та на ніч залишався у готелі « Колос », розташованому за адресою: Харківська область, місто Валки, вулиця Героїв Чорнобиля, 9 , де займав кімнату під номером 18 . Увечері 17.05.2022 опитуваний перевірив блокпости на території району та після комендантської години прибув до готелю. Піднявшись на другий поверх, опитуваний почув гучний чоловічий сміх. Одразу було зрозуміло, що в одному з номерів знаходились кілька чоловіків, які веселились та напевно були в нетверезому стані. У своєму номері, опитуваний прийняв душ та ліг спати, але через те, що сміх та крики не вщухали, заснути не зміг. Так, опитуваний вирішив вийти в коридор та розібратись, шо там відбувається. Піднявшись з ліжка, опитуваний одягнув штани, футболку, кросівки та відчинив двері. Коли останній вийшов з номеру та закрив за собою двері, то в коридорі побачив трьох чоловіків у нетверезому стані, які голосно спілкувались між собою, сміялись та нецензурно лаялись. Чоловіки знаходились від опитуваного на відстані кількох метрів. Опитуваний підійшов до них, зробив їм зауваження, зазначивши, що їх поведінка після комендантської години недопустима та представився їм, що він є начальник місцевої поліції. Почувши, що опитуваний начальник поліції чоловіки агресивно відреагували па це, що виразилось в їх нецензурних образах у бік опитуваного та погрозах фізичною розправою. При цьому, один з них невисокого зросту, який знаходився перед опитуваним на відстані менше метра ногою вдарив опитуваного по його лівій нозі, вище коліна. В цей час ще один чоловік - високий, худорлявої статури, який стояв також перед опитуваним, тільки трохи праворуч, дістав вогнепальну зброю (пістолет), перезарядив його та намагався направити у бік підполковника поліції ОСОБА_4 . Останній не встиг відреагувати на це, як відчув, що третій чоловік, який знаходився за чоловіком невисокого зросту, кулаком наніс опитуваному удари в область голови, а саме: один удар у скроневу область, один удар у вухо та ще один удар в область потилиці. Опитуваний намагався лівою рукою закрити голову та відступити назад, але втративши рівновагу на кілька секунд впав на коліна потім піднявся. В цей час, опитуваний побачив, що чоловік, який бив його по голові тримав в руці пістолет, який направив в бік голови опитуваного. Які могли бути його подальші дії опитуваний не знає, так як він не встиг би завадити йому здійснити постріл, але в коридор на шум вийшов ОСОБА_12 , який також тимчасово мешкав в готелі « Колос » та побачивши, що відбувається, підбіг до чоловіка з пістолетом та схватив його за руку, відвівши зброю у бік стелі.

Окрім цього, опитуваний чув вже в той час жіночі крики в коридорі та прохання припинити бійку та те, що жінка викликала наряд поліції. Коли опитуваний піднявся та був на ногах, то зрозумів, що на одній нозі відсутній кросівок. Підполковник поліції ОСОБА_4 спробував зайти в кімнату, але чоловіки, які напали на нього, заважали цьому, схопившись за двері та майже зірвавши їх з петель. Коли опитуваний знаходився в кімнаті, почув, що в коридор зайшли поліцейські, які вже прибули на виклик. Опитуваному стало зле, паморочилась та боліла голова, нудило. З цього приводу він звернувся за медичною допомогою та був госпіталізований до місцевої лікарні.

Також, дисциплінарною комісією був опитаний інший свідок та учасник події ОСОБА_12 , який повідомив, що 17.05.2022 він знаходився в готелі « Колос », розташованого за адресою: місто Валки, проспект Героїв Чорнобиля, будинок 9 . Приблизно о 21.00 він почув шум та сміх з коридору після чого хтось смикав за ручки дверей його кімнати. Троє чоловіків поводили себе голосно, їм неодноразово робили зауваження мешканці та черговий адміністратор готелю. Через деякий час опитуваний почув як хтось з чоловіків також попрохав невідомих осіб заспокоїтись та дотримуватися тиші. В коридорі розпочався словесний конфлікт, після чого ОСОБА_13 вийшов з кімнати. В коридорі він побачив начальника відділу поліції міста Валки Харківської області та трьох осіб чоловічої статі, які тримали один одного за руки. Один з невідомих, під час конфлікту почав відкривати маленьку сумку, яка знаходилася в нього та дістав предмет схожий на пістолет, дістав патрон в патронник та направив його в бік ОСОБА_4 . ОСОБА_12 вжив заходів щодо припинення дій невідомого, взяв його за руку та намагався зафіксувати зброю, щоб запобігти можливим пострілам. Двоє інших чоловіків знаходилися разом з ОСОБА_4 в його кімнаті, що там відбувалося пояснити він не може. Коли зброю прибрали ОСОБА_12 зателефонував до поліції на номер « 102». Троє невідомих осіб покинули готель.

Після ознайомлення з фотокартками інспекторів взводу № 1 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_14 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та поліцейського взводу № 2 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП рядового поліції ОСОБА_2 громадяни ОСОБА_8 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 підтвердили, що ці працівники УПП в Харківській області ДПП були учасниками конфлікту 17.05.2022 в готелі «Колос», розташованого у місті Валки, Харківської області, а ОСОБА_1 діставав предмет схожий на пістолет, досилав патрон в патронник та направляв його в бік ОСОБА_4 .

Також матеріали службового розслідування містять пояснення т.в.о командира батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП капітана поліції ОСОБА_15 , котрий пояснив дисциплінарній комісії, що 17.05.2022 йому надійшла інформація про те, що приблизно о 23.30 в місті Валки Харківської області співробітники батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП ОСОБА_1 , ОСОБА_16 та ОСОБА_3 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, поза службою вчинили хуліганські дії з нанесення тілесних ушкоджень невідомому чоловіку в готелі « Колос ».

Прибувши на місце події, ОСОБА_15 виявив зазначених поліцейських. Останні перебували з ознаками алкогольного сп`яніння та повідомили, що в них відбувся конфлікт з невідомим, який переріс в бійку. ОСОБА_1 дістав табельну вогнепальну зброю, дослав патрон о патронник, зі слів свідків, та направив на людину, з якою був конфлікт. На місці працювали служби ДВБ та ДБР.

Судом встановлено, що Дисциплінарною комісією за вих. № 2187/41/14/02-2022 було направлено запит до комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Обласний наркологічний диспансер» щодо отримання результатів огляду на стан алкогольного сп`яніння інспектора взводу № 1 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Адміністрацією ХОНД надано копії результату токсикологічного дослідження № 354/355/348 від 18.05.2022 року, згідно якого ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , о 04.10 18.05.2022 перебував в стані алкогольного сп`яніння, вміст етанолу, в концентрації (за методикою ГРХ) сеча 2,0 г/л. кров 1,13 г/л. Додатковий тест за допомогою спеціального технічного засобу АлкоФор 205 № МІ71107398, на визначення змісту та концентрації етилового спирту у повітрі, що видихається, визначив 1,04 %о проміле. Наркотичних, психотропних та інших речовин не виявлено.

Таким чином суд зазначає, враховуючи вищевказані відомості, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що позивач зазначив неправдиві відомості у своїх поясненнях, проте що вони не вживали алкогольні напої 17.05.2022.

Також судом встановлено, що Дисциплінарною комісією за вихідним № 2214вн/41/14/02-2022 направлено запит до Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) ТУ ДБР у місті Полтава щодо отримання копій документів, які містяться в матеріалах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000336.

На вказаний запит було надано копію повідомлення про підозру, підписану підозрюваним ОСОБА_2 , з якого, зокрема, вбачається, що 17.05.2022 інспектори взводу № 1 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , старший лейтенант поліції ОСОБА_1 та поліцейський взводу № 2 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП рядовий поліції ОСОБА_2 , перебуваючи поза службою, знаходячись у приміщенні готелю « Колос », який розташований за адресою: Харківська область, місто Валки, проспект Героїв Чорнобиля, будинок 9 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, погрожуючи застосуванням вогнепальної зброї, завдали працівнику правоохоронного органу - начальнику ВП № 1 Богодухівського РВП ГУМИ в Харківській області ОСОБА_4 удари руками та ногами в різні частини тіла, заподіявши, згідно з висновком судово-медичної експертизи № 12-14/16-Важ/22 від 26.05.2022 тілесні ушкодження у вигляді: синця на волосистій частині голови скроневої ділянки ліворуч; синця на зовнішній та внутрішній поверхнях верхньої третини лівої вушної раковини: синця на зовнішній поверхні правого плеча в середній третині: синця в проекції зовнішньої поверхні лівого плечового суглобу; синця на передньо-зовнішній поверхні лівого стегна в нижній третині: синця на внутрішній поверхні правого стегна в середній третині, які відносяться до легких тілесних ушкоджень, а також погрожували вбивством із застосуванням табельної вогнепальної зброї, у зв`язку з виконанням ОСОБА_4 своїх службових обов`язків працівника поліції.

17.05.2022 близько 21:30, після розпочатої на території міста Валки, Валківського району Харківської області комендантської години, начальник ВП № 1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області підполковник поліції ОСОБА_4 прибув до готелю "Колос" за вищевказаною адресою, де він одержує кімнату № 18 для власного проживання.

Піднявшись на другий поверх вказаного готелю, ОСОБА_4 почув гучний чоловічий сміх, що лунав з одного з номерів на цьому поверсі. Знаходячись у своєму вказаному готельному номері, ОСОБА_4 ліг відпочивати, але через те, що звуки сміху та крику не вщухали, та були занадто голосними, заснути не зміг.

У зв`язку з цим ОСОБА_4 вирішив вийти в коридор вказаного готелю та з`ясувати, що там відбувається. Коли він вийшов з номеру, то в коридорі на другому поверсі готелю побачив раніше незнайомих йому ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_17 , які виявляли ознаки алкогольного сп`яніння, голосно спілкувалися між собою та нецензурно лаялись, чим порушували громадський порядок.

Працівники УПП в Харківській області ДПП відреагували агресивно на вимоги ОСОБА_4 припинити порушення громадського порядку та почали ображати останнього, погрожуючи йому фізичною розправою та в подальшому здійснили напад на нього, застосувавши фізичне насильство, а саме: ОСОБА_2 , який знаходився попереду на відстані менше метра від ОСОБА_4 , вдарив його правою ногою у верхню частину його лівої ноги. Одночасно ОСОБА_3 , який також стояв праворуч попереду ОСОБА_4 , дістав табельну вогнепальну зброю, що була при ньому, пістолет Форт-17 № НОМЕР_2 , вчинив дію з досилання патрону в патронник шляхом пересмикання затвору та направив пістолет дульним зрізом ствола в бік ОСОБА_4 .. У цей же час, ОСОБА_1 кулаками обох рук наніс ОСОБА_4 три удари в область голови, а саме: один удар у скроневу область, один удар у ліве вухо та один удар в область потилиці. ОСОБА_1 також дістав та направив у бік голови ОСОБА_4 дульним зрізом ствола табельну вогнепальну зброю - Форт-17 № НОМЕР_3 .

Подальші злочинні дії ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 припинили у зв`язку з викликом мешканцями готелю працівників Національної поліції.

02.06.2022 слідчим Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_18 , повідомив інспектора взводу № 1 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 про те, що він підозрюється в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, вчинене групою осіб без попередньої змови між собою, тобто у вчиненні злочину, передбаченого частиною першою статті 28, частиною другою статті 345 ККУ.

На підставі добутих доказів за матеріалами службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла до висновку, що позивач та інші працівники УПП в Харківській області ДПП всупереч положень Дисциплінарного статуту, Присяги поліцейського, грубо порушили Правила етичної поведінки поліцейських у позаслужбовий час, що несумісне зі змістом Присяги працівника Національної поліції України та вчинили дії які підривають авторитет правоохоронного органу.

Дисциплінарна комісія встановила, що безпосередньо позивач вчинив дисциплінарний проступок, який полягав у недотриманні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6, 11 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзаців першого, другого, сьомого пункту 1 розділу II та пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських та з урахуванням характеру вчиненого правопорушення, ступеня його вини Позивач своїми діями вчинив дисциплінарний проступок, який унеможливлює подальше проходження служби в поліції, а тому необхідно застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

За результатами службового розслідування 18.06.2022 року складено висновок службового розслідування, затвердженого наказом начальника УПП в Харківській області від 18.06.2022 року.

На підставі встановлених службовим розслідуванням обставин та зібраних матеріалів начальником ДПП видано наказ від 04.07.2022 № 389 «Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень» згідно якого до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6, 11 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзаців першого, другого, сьомого пункту 1 розділу II та пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179, відповідно до пункту 7 частини третьої статі 13 Дисциплінарного статуту.

Вищезазначений наказ від 04.07.2022 № 389 «Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень» було реалізовано наказом ДПП «По особовому складу» від 03.08.2033 № 981 о/с.

Позивач, вбачаючи в зазначених наказах порушення своїх прав, звернувся за їх захистом до суду.

Суд, надаючи оцінку спірним правовідносинам, зазначає наступне.

Статтею 43 Конституції України визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини у даній справі врегульовані Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII), Дисциплінарним статутом Національної поліції, затвердженим Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 року №1355/32807 (далі Порядок №893).

Так, відповідно до пункту першого частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Згідно частини першої статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть, зокрема, дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частини перша та друга статті 19 Закону №580-VIII).

Згідно частини першої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Відповідно до частини другої статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Частинами третьою та четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно частини десятої статті 14 Дисциплінарного статуту, порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Так, згідно пункту 1 розділу V "Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією" Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V "Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією" Порядку №893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Пунктом 3 розділу VI Порядку №893 встановлено, що строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно частин 1, 2 статті 16 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (частина 4 статті 16 Дисциплінарного статуту).

Пунктом другим розділу VI Порядку №893 передбачено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

За приписами п. 2 розділу IV Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право, зокрема:

надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;

ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами.

У позовній заяві позивач зазначив, що відповідачем порушено процедуру проведення службового розслідування, оскільки йому не надано можливості подати своїх письмових пояснень з приводу обставин, що сталися 17.05.2022 року та не ознайомлено позивача з висновком службового розслідування.

З приводу ненадання можливості позивачу подати свої письмові пояснення з приводу обставинам, що сталися 17.05.2022 року, суд також зазначає наступне.

Згідно приписів частин першої - третьої статті 18 Дисциплінарного статуту, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Так, як було встановлено судом вище, матеріали службового розслідування містять докази повідомлень позивача про необхідність прибуття та надання пояснень з приводу службового розслідування обставин події, що відбулась 17.05.2022 року: копія запрошення від 23.05.2022 № 327з/02/41/14-2022 засобами електронної комунікації про необхідність прибуття до УПП в Харківській області ДПП о 10.00 26.05.2022 для надання письмових пояснень за фактом проведення службового розслідування, у відповідності до положень статті 27 Дисциплінарного статуту, що підтверджується матеріалами справи.

26.05.2022 у визначений відповідачем у повідомленні час позивач не з`явився, що зафіксовано актом, який зареєстровано того ж дня за № 510вн/41/14/01-2022.

27.05.2022 позивачу повторно було направлено запрошення № 329з/41/14/02-2022 про необхідність надання пояснень дисциплінарній комісії.

31.05.2022 позивачем було надано письмові пояснення з приводу обставин, що сталися з ним 17.05.2022 року, його особистий підпис та підпис особи, яка отримувала пояснення, а також дату надання пояснень.

Посилання на пояснення позивача також містяться у висновку службового розслідування від 18.06.2022 року.

Згідно пункту 2 розділу розділу VІІ "Прийняття рішення за результатами службового розслідування" Порядку №893, наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.

Порядок №893 не містить обов`язку ознайомлювати особу, відносно якої провадиться службове розслідування з матеріалами службового розслідування, водночас надано право такій особі на ознайомлення. Але, позивачем не надано, а судом під час розгляду справи не надано належних та допустимих, достатніх та достовірних в розумінні приписів ст. ст. 73-76 КАСУ доказів звернення позивача, котрий був обізнаний про проведення відносно нього службового розслідування, до відповідача з приводу надання для ознайомлення матеріалів службового розслідування, а також відмови ДПП їх надати.

Таким чином, відповідачем дотримано вимог Порядку №893 та Дисциплінарного статуту, оскільки надано можливість позивачу надати пояснення в письмовій формі. Отже, твердження позивача в цій часині не знайшли свого підтвердження.

При цьому суд наголошує, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Певні дефекти адміністративного акту можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акту (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акту необхідно розуміти не як вимоги до самого акту, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так дефектні процедури прийняття адміністративного акту, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акту робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акту, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

У відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акту адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 23.04.2020 року у справі №813/1790/18, від 06.02.2020 року у справі №300/1406/19 року та підлягає обов`язковому застосуванню судом до спірних правовідносин в силу вимог ч. 5 ст. 242 КАС України.

Щодо суті встановлених в ході службового розслідування, проведеного дисциплінарною комісією УПП в Харківській області ДПП у відношенні позивача, які зафіксовані у висновку службового розслідування від 18.06.2022 року, та які стали підставою для винесення спірних наказів про звільнення зі служби в поліції, суд зазначає наступне.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначений статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Згідно частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Згідно частини третьої статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частиною четвертою та п`ятою статті 19 Дисциплінарного статуту визначено, що обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Згідно частини шостої статті 19 Дисциплінарного статуту обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

Частиною сьомою названої вище статті передбачено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно частини восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до частини одинадцятої статті 19 Дисциплінарного статуту у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Згідно частини першої статті 24 Дисциплінарного статуту поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення протягом місяця з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.

Отже, в ході службового розслідування з`ясовуються обставини, з приводу яких воно було призначене, встановлюється наявність чи відсутність вини порушника у вчиненні дисциплінарного проступку, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь його відповідальності, а також ставлення до скоєного, та в разі підтвердження факту вчинення дисциплінарного проступку виконавцем службового розслідування вноситься пропозиція про застосування до винної особи конкретного дисциплінарного стягнення.

Так, у висновку службового розслідування від 18.06.2022 року зазначено, що на підставі зібраних під час службового розслідування матеріалів інспекторами встановлено, що позивач вчинив дисциплінарний проступок, що виразився у порушені вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6, 11 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзаців першого, другого, сьомого пункту 1 розділу II та пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179, відповідно до пункту 7 частини третьої статі 13 Дисциплінарного статуту.

Також у висновку службового розслідування зазначено, що під час проведення службового розслідування комісія врахувала, що до обставин, які обтяжують відповідальність позивача та решти двох інспекторів відносяться:

- наявність негативних службових характеристик, згідно яких, за період служби останні зарекомендували себе неоднозначними працівниками;

- надання неправдивих відомостей щодо перебування у стані алкогольного сп`яніння під час подій 17.05.2022 у готелі «Колос»;

- вчинення дисциплінарного проступку в умовах дії на території України правового режиму воєнного стану.

Щодо вказаних обставин, то суд відзначає, що відповідно до пунктів 1, 2 частини першої статті 18 цього Закону поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1179 від 09.11.2016 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за № 1576/29706), є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування. Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Відповідно до пункту 24 частини першої статті 23 Закону України «Про Національну поліцію» поліція відповідно до покладених на неї завдань бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України № 133/2022 від 14.03.2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України № 259/2022 від 18.04.2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України № 341/2022 від 17.05.2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Згідно із частиною другою статті 24 Закону України «Про Національну поліцію» у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Таким чином, під час воєнного стану на поліцейського покладено додаткові повноваження та обов`язки, дотримання та виконання яких мають здійснюватись працівниками поліції сумлінно.

Відповідно до абз. 1, 2 п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Згідно з абз. 6 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Відповідно до частин 1, 2 статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України № 2337-VIII від 15.03.2018 (далі також - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Таким чином, знаходячись в стані алкогольного сп`яніння позивач діяв не розсудливо та, разом із іншим озброєним поліцейським - ОСОБА_3 , та неозброєним ОСОБА_2 поставив в небезпечне становище ОСОБА_4 та необмежене коло оточуючих осіб.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За приписами статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського (пункт 1 частини першої).

Згідно пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, останні за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Отже, обов`язок дотримання норм професійної етики покладається на позивача і в неробочий час.

У контексті викладеного суд зазначає, що позивачем за наведених обставин вчинені дії, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, підривають довіру до нього, як до носія влади, що безсумнівно, принижує високе звання поліцейського, яке мав позивач, викликає сумнів у високих моральних якостях і самосвідомості його як поліцейського.

Суд вважає, що з точки зору стороннього розсудливого спостерігача наведені обставини можуть свідчити про недодержання вимоги щодо необхідності з гідністю і честю поводитися в службовий та позаслужбовий час і бути прикладом у дотриманні громадського порядку.

Діяльність поліцейського має відповідати не тільки положенням Конституції і чинного законодавства, а й моральним принципам і нормам. При цьому етичний кодекс, яким поліцейські повинні керуватися, не просто спирається на загальноприйняту мораль, а й конкретизує її вимоги відповідно до специфіки службової діяльності, неординарних обов`язків і повноважень, що покладаються на них. Поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивного іміджу органів поліції.

Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22.07.2020 року у справі №804/8515/17.

Таким чином, факт вчинення дій, що дискредитують звання поліцейського є доведеним та підтвердженим проведенням службового розслідування.

У спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення до позивача було застосоване за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції, а не за вчинення правопорушення чи у зв`язку із пред`явленням підозри. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Аналогічна правова позиція викладена й у постановах Верховного Суду: від 05.05.2019 у справі № 825/1902/16, від 17.07.2019 у справі № 806/2555/17, від 07.03.2019 у справі № 819/736/18, від 26.01.2021 № 2140/1342/18.

Підставою для звільнення позивача зі служби в поліції стало вчинення останнім дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни та вчинення дій, які дискредитують звання працівника поліції та принижують авторитет органів Національної поліції України.

Судом підтверджено під час розгляду справи вчинення позивачем дій, що дискредитують працівника поліції.

Дискредитація Національної поліції полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби. Вчинення дій, що дискредитують органи поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Вказана позиція викладена Верховним Судом у постанові від 12 квітня 2018 року у справі № 815/3636/15, у якій суд зазначив, що поняття "дискредитація" перебуває у тісному зв`язку із поняттям "дотримання морально-етичних норм" та передбачає дії, спрямовані на порушення правил професійної етики та моралі, закріплених у нормативно-правових актах спеціального законодавства, які пред`являються до осіб під час здійснення ними службових функцій та у повсякденному житті. Такі проступки самі по собі або у сукупності підривають довіру та авторитет органів внутрішніх справ в очах громадськості і є несумісним із подальшим проходженням служби, що зумовлює застосування до працівників органів внутрішніх справ, який вчинив діяння, несумісне з посадою, найсуворішого стягнення - звільнення зі служби. Дискредитація звання рядового та начальницького складу є окремою підставою для звільнення, яке не пов`язано із вчиненням правопорушення та набрання чинності рішенням суду.

Відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Тобто порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 року по справі №815/4478/16.

Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі №816/604/17).

Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 року по справі №815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі «Звежинський проти Польщі» (заява № 34049/96), рішення ЄСПЛ від 19.04.2007 у справі «Вільхо Ескелінен та інші проти Фінляндії» (заява № 63235/00).

Згідно із частиною 2 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію", підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно частини другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, у тому числі: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння (пункти 1, 2, 4, 6 та 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частини першої статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно частини другої статі 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту визначено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ч.7 ст. 19 Дисциплінарного статуту НП України, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Отже, в разі протиправних діянь та вчинення дисциплінарного проступку, поліцейський несе дисциплінарну відповідальність у вигляді стягнення, вид якого визначається в залежності від характеру вини та скоєного проступку. При цьому, характер вини та ступень тяжкості дисциплінарного проступку (неналежне виконання посадових обов`язків, вчинення дій або бездіяльності під час несення служби, що підривають авторитет поліції, тощо) визначається під час проведення у відношенні поліцейського службового розслідування, в результаті чого і обирається вид дисциплінарного стягнення, який застосовується до винної особи.

В позові позивач зазначив, що звільнення зі служби - є крайнім заходом, який застосовується до працівника поліції і лише у разі, коли інші заходи дисциплінарного впливу на нього не вирішили завдань перевиховання поліцейського та взагалі самих складових та принципів покладено на нього дисциплінарного стягнення. Проте, відповідачем не враховано даних щодо наявності/відсутності дисциплінарних стягнень.

Суд звертає увагу на те, що Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" не передбачено будь-яких критеріїв тяжкості проступку, за який поліцейський несе дисциплінарну відповідальність і відповідно до якого необхідно застосовувати той чи інший вид дисциплінарного стягнення.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Таким чином, начальникові УПП у Харківській області одноособово надано право приймати рішення відповідно до поліцейських про застосовування виду дисциплінарного стягнення виходячи із тяжкості вчинення проступку.

Аналогічна позиція про застосування норм права у схожих правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 12.10.2018 року у справі № 807/754/17, яка враховується судом при вирішенні даної справи відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України.

Таким чином, суд дійшов висновку, що висновок службового розслідування сформований у межах компетенції та з врахуванням реального воєнного стану в Державі. Вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами.

Зважаючи, що службовим розслідуванням підтверджено факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", Присяги працівника поліції, визначеної ч. 1 ст. 64 Закону України "Про Національну поліцію", п. 1, 6, 11 ч. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз. 1, 2, 7 п. 1 розділу ІІ та п. 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських та, чим підірвано авторитет Національної поліції України, чим порушено службову дисципліну, що виразилось у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських, дискредитовано звання рядового органів Національної поліції, враховуючи введення воєнного стану в Україні, що додатково покладає на співробітників поліції виконання завдань, пов`язаних із захистом територіальної цілісності України, що є несумісними із подальшим проходженням служби в органах поліції, обставин, що пом`якшують відповідальність, не встановлено як в ходів службового розслідування так і в ході розгляду даної справи, отже правомірно застосовано до рядового інспектору взводу №1 роти №6 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що оскаржуваний наказ Департаменту патрульної поліції від 04.07.2022 №389 "Про застосування до поліцейських УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень" в частині звільнення позивача зі служби в поліції, є правомірним. Решта позовних вимог є похідними та також не підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3,м. Київ,03048) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Спірідонов М.О.