Справа № 580/4387/22
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2022-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Черкаси

24 жовтня 2022 року Справа № 580/4387/22

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали позовної заяви у справі №580/4387/22

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України (вул. Академіка Богомольця 10, м. Київ, 01601, ЄДРПОУ 4330556)

про визнання протиправним та скасування акта розслідування нещасного випадку, зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

23.09.2022 вх.28682 ОСОБА_1 (представник - адвокат Костюкович Ф.Ф. за ордером серії СА №1036343), звернувшись до суду з позовом до Департамента стратегічних розслідувань Національної поліції України, просить:

- визнати протиправним та скасувати акт розслідування нещасного випадку від 05.08.2022 за формою Н-1/НПВ;

- зобов`язати Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 та скласти акт за формою Н-1/ПВ.

26.09.2022 в ухвалі без руху, зокрема зазначається: надати позивачеві десять днів з дати, наступної за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків позовної заяви шляхом: обгрунтування змісту і характеру порушеного права, оформлення позовної заяви відповідно до вимог ст.160, 161 КАС України з наданням індивідуального акта; формулюванням вимог відповідно до статті 5 КАС України.

Відповідно до п.19 частини 1 статті 4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, що стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

19.10.2022 вх.31655/22 позивач надає засвідчену копію акта від 05.08.2022 №18, проте не обгрунтовує зміст і характер порушеного права, не зазначає протиправність та/або недотримання відповідачем процедури згідно Порядку №1346, не аргументує яких стосується прав або інтересів визначеної в акті особи, не зазначає нормативно-правових актів щодо норм яких допущене неправильне/помилкове трактування/тлумачення відповідачем у звязку із втручанням у яке саме право позивача.

Право вимагати від роботодавця провести повторне розслідування нещасного випадку належить до повноважень Держпраці. Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що вирішення цього спору в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, не ґрунтується на правильному застосуванні норм процесуального права, оскільки у справі № 2а-2555/11/2670 спір стосується оскарження акту про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом та акту про розслідування нещасного випадку, що складені комісією зі спеціального розслідування нещасного випадку. Комісія, яка проводила розслідування нещасного випадку, не здійснювала владні управлінські функції на основі законодавства, а розслідувала нещасний випадок на виробництві та затвердила акти, що не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а тому не можуть бути оскаржені в адміністративному суді. Подібну за змістом правову позицію викладено в постанові Верховного Суду України від 26.04.2016 у справі № 805/3980/15-а, і Велика Палата Верховного Суду не знайшла правових підстав для відступу від таких висновків.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.06.2019 у справі № 1640/3010/18 дійшла висновку, що спори, пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема й оскарження акта про нещасний випадок під час проходження публічної служби, підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства.

У позові та повідомленні позмвач стверджує, що обрав спосіб захисту свого (однина) порушеного права (про яке саме право йдеться - не вказується) - звернення до адміністративного суду з відповідним позовом, стверджуючи: позивач за захистом своїх порушених прав звернувся безпосередньо до суду, як це передбачено ч.1 ст.5 КАС України.

Суд нагадує, що у частині 1 статті 5 КАС України визначені формалізовані способи захисту: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю, проте не обраний жодний із них позивачем.

Згідно з пунктом 1.5 ПДР України передбачено, що дії або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків. Особа, яка створила такі умови, зобов`язана негайно вжити заходів до забезпечення безпеки дорожнього руху на цій ділянці дороги та вжити всіх можливих заходів до усунення перешкод, а якщо це неможливо, попередити про них інших учасників дорожнього руху, повідомити уповноважений підрозділ Національної поліції, власника дороги або уповноважений ним орган.

У контексті обставин справи у позові не йдеться про правопорушення згідно КУпАП, обізнаність власника тротуару з недоліками покриття та не йдеться про категорію (групи) вулиць і доріг, де трапилася подія (рухались до перетину вулиць, проходячи по тротуару). Згідно з пунктом 6 Єдиних правил ремонту і утримання автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, правил користування ними та охорони, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30.03.1994 № 198, будівництво споруд, прокладання інженерних комунікацій та виконання інших робіт у межах смуги відчуження автомобільних (позаміських) доріг або червоних ліній міських вулиць і доріг здійснюється в порядку, що визначають відповідно Укравтодор, Держбуд і Держжитлокомунгосп за погодженням з Національною поліцією. Згідно з пунктом 25 Єдиних правил власники та користувачі земельних ділянок, а також власники (користувачі) малих архітектурних форм, інженерних комунікацій, що розташовані в межах смуги відчуження автомобільних (позаміських) доріг або червоних ліній міських вулиць і доріг, зобов`язані, зокрема: утримувати в належному стані зелені насадження, охоронні зони інженерних комунікацій, тротуари, обладнані стоянки автомобілів, трамвайне полотно та інші елементи дорожніх об`єктів; забезпечувати належний технічний стан інженерних комунікацій, обладнання, споруд та інших використовуваних елементів дорожніх об`єктів відповідно до їх функціонального призначення та діючих нормативів; у разі виявлення небезпечних умов в експлуатації споруд і об`єктів, їх аварій і руйнувань, що призвели до виникнення перешкод у дорожньому русі або загрожують збереженню елементів дорожніх об`єктів, негайно повідомляти власників дорожніх об`єктів або уповноважених ними органів, а також уповноважений підрозділ Національної поліції; дотримувати вимог діючих норм і правил щодо охорони дорожніх об`єктів.

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди (постанова Верховного Суду від 10.12.2018 у справі № 902/320/17).

Верховний Суд у справі № 580/1362/19 зазначив: Порядком №1346 передбачена чітка процедура для визнання нещасного випадку таким, що стався в період проходження служби і пов`язаний із виконанням службових обов`язків. З наведених правових норм вбачається, що розслідуванню нещасних випадків комісією передують дії, що повинен вчинити як потерпілий, так і керівник підрозділу, де працює останній. Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 07.11.2019 у справі №823/2496/18, від 11.12.2019 у справі №569/13306/16-а.

У позові не йдеться про бездіяльність відповідача під час оформлення, складання акта та/або не дотримання Порядку №1346.

Про продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу (частина 6 статті 121 КАС України).

Керуючись ст.121, частиною 1 статті 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Надати позивачеві десять днів з дати, наступної за днем отримання ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом: обгрунтування змісту і характеру порушеного права; формулювання вимог відповідно до частини 1 статті 5 КАС України.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява належить поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та не оскаржується.

Копію ухвали направити позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА