Справа № 580/5024/22
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2022-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 жовтня 2022 року справа № 580/5024/22

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №580/5024/22

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18000, )

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

20.10.2022 вх. №31931/22 позивач ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, щодо відмови ОСОБА_1 , викладеної в рішенні 23.09.2022, у перерахунку з 01.12.2019 призначеної пенсії на підставі довідки Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Черкаській області» від 05.09.2022 №33/44/1-П-2796/08-1637 відповідно до Закону України від 09.04.1992 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб»;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області перерахувати та виплатити ОСОБА_1 з 01.12.2019 пенсію на підставі довідки Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Черкаській області» від 05.09.2022 №33/44/1-П- 2796/08-1637 відповідно до Закону України від 09.04.1992 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» з урахуванням раніше виплачених сум.

Додатково просить витребувати від Головного управління Пенсійного фонду в Черкаській області належним чином засвідчену копію пенсійної справи ОСОБА_1 .

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому залишається без руху для усунення недоліків.

КАС України окреслює формалізовані та неформалізовані (інші) способи захисту (ст.5, ст.245). Усупереч статті 5 КАС України позивач просить визнати «дії протиправними» відповідача, проте не конкретизує протиправні дії (п.3 ч.1 статті 5 КАС України), проте просить «зобов`язати вчинити певні дії», позовну вимогу у контексті п.2 щодо рішення та/або п.4 щодо зобов`язання згідно ч. 1 ст. 5 КАС України не формує, обираючи помилковий спосіб захисту.

Позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду (п.8 ч.1 ст.4 КАС України). Позивач стверджує, що листом від 04.10.2022 №2300-0307-8/46997 отримав рішення від 23.09.2022 про відмову у перерахунку пенсії, проте відповідної позовної вимоги згідно з п. 2 ч.1 статті 5 КАС України не формує.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин. Обираючи формалізований спосіб захисту, позивачеві варто врахувати зміст п.4 ч.1 ст.5 КАС України, що не є тотожний п.3 ч.1 ст.5 КАС України у контексті протиправних дій відповідача. Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в права.

Згідно з частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено право кожної особи в порядку, встановленому цим Кодексом, на звернення до адміністративного суду, якщо особа вважає, що суб`єктом владних повноважень порушені права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист. Позивач у порушення п.4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України не зазначив про захист якого саме права чи охоронюваного законом інтересу просить.

Позивач не надає докази виплати в контексті «з урахуванням раніше виплачених сум» - розпорядження відповідача, грошового атестату, довідок про розмір грошового забезпечення, що використані під час призначення пенсії та під час перерахунків. Позивач не додає заяви - звернення до відповідача про перерахунок пенсії з 01.12.2019.

Верховний Суд у справі №461/5775/16-а зазначив: пенсія стає «нарахованою» в момент призначення пенсії і залишається такою («нарахованою») до її чергової зміни. Нарахування пенсії в повному обсязі («правильному» розмірі) покладається на відповідний територіальний орган Пенсійного фонду. Спеціальне законодавство у сфері соціального захисту, а саме стаття 46 Закону № 1058-IV, визначає, що нараховані суми пенсії, не отримані з вини органу, що призначає і виплачує пенсію, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком з нарахуванням компенсації втрати частини доходів. Аналіз зазначених положень статті 46 Закону № 1058-IV свідчить про те, що в Україні не існувало та не існує на сьогодні жодного строкового обмеження стосовно виплати пенсії у визначеному законодавством розмірі за минулий час, яку особа не отримувала з вини держави в особі її компетентних органів.

Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, що дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. Перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону (ст.63 Закону №2262). Перерахунок пенсій, призначених особам з числа військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової служби) рядового, сержантського, старшинського та офіцерського складу, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув права на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців (ст.51 Закону №2262).

Верховний Суд у справі № 552/3407/17 дійшов висновку, що під «підвищенням пенсії» розуміється тільки таке збільшення суми нарахування, яке здійснюється відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, тобто випадки, коли пенсія була неправомірно недонарахована і у подальшому на підставі рішення суду нарахована в належному обсязі, не належать до «підвищення пенсії».

Позивач не зазначає про право на підвищення і не надає докази на підтвердження такого підвищення у контексті бездіяльності та вини відповідача та/або інших суб`єктів публічної адміністрації, починаючи з 01.12.2019 за відсутності оновленої довідки про іншу структуру складових грошового забезпечення порівняно з попередніми довідками не у межах стягнення за 12 місяців (ЄДРСР 105023868 та 105851319) та/або без обмеження строком.

Перерахунок пенсії, не проведений з вини державних органів, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком (https://6aas.gov.ua/images/pdf/web2.pdf). Кожен факт причетності особи до вчинення злочину та винності має бути підтверджений повнотою зібраних доказів, а переконливість кожного доказу доводиться у змагальній процедурі безпосередньо перед тим складом суду, який дає цьому доказу юридично значущу оцінку (висновок Верховного Суду України в постанові від 21.01.2016 №5-249кс15). Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами. Висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення (ст.41, 165-1, 188-23 КУпАП) повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.

Ступінь переконання, що повинен мати суд, аби ствердити в рішенні, що певна подія скоріше трапилась, аніж ні, і є стандартом доказування. Одним із факторів, який впливає на обрання того чи іншого стандарту доказування у певному процесі, є порівняння «соціальної вартості» помилок у встановленні фактів (https://dejure.foundation/-standarty-dokazuvannia). Встановлюючи наявність або відсутність фактів, суд враховує, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (Стандарт доказування: внутрішнє переконання чи баланс вірогідностей / https://yur-gazeta.com/publications/practice/sudova-praktika/standart-dokazuvannya-vnutrishne-perekonannya-chi-balans-virogidnostey.html).

Відповідно до норм ч. ч. 1-2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Велика Палата Верховного Суду (справа № 9901/313/20) зазначає, що вказаною нормою статті 122 КАС України встановлено шестимісячний строк звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи, що не ставить під сумнів саму суть права доступу до суду, а переслідує легітимну мету щодо поновлення порушених прав добросовісного позивача. При цьому не порушується пропорційність між застосованими законодавцем засобами (строком звернення до суду за захистом порушеного права протягом шести місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів) та метою звернення до суду.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач не обгрунтував неможливість отримати оновлену довідку з моменту виникнення права на перерахунок після ухвалення судового рішення щодо п.3 Постанови №103 та інших нормативно-правових актів, не зазначає про бездіяльність роботодавця щодо невидачі оновленої довідки і його вини та не окреслює підстав виникнення спору з яким саме із суб`єктів публічної адміністрації щодо реалізації права на перерахунок без обмеження строком та власної активної чи пасивної поведінки.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами. Обмеження на законодавчому рівні права звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів відповідними строками узгоджується із принципом Leges vigilantibus non dormientibus subveniunt, згідно з яким закони допомагають тим, хто пильнує (№ 580/5306/21 ЄДРСР 101988826).

Позивач не обґрунтував про порушення яких саме прав відповідачем з 01.12.2019 йдеться, надавши довідку від 05.09.2022, позаяк не доводить доказами і аргументами, що з саме вини відповідача не здійснений перерахунок.

У справі № 580/1972/22 ЄДРСР 106544891(дата набрання законної сили: 29.09.2022) суд апеляційної інстанції зазначив: обираючи належний та ефективний спосіб захисту порушеного права позивача, суд першої інстанції правильно визнав протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області з 21.02.2022 щодо нездійснення перерахунку пенсії позивачу на підставі довідки Департаменту з питань виконання кримінальних покарань від 30.12.2021 № 9/1-1717 з урахуванням усіх складових грошового забезпечення. Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції під час розгляду справи неправильно застосовано норми матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права. У справі ЄДРСР 105137781 № 580/100/22 суд апеляційної інстанції наголосив: строк звернення до суду, передбачений статтею 122 КАС України, застосовується до спірних правовідносин, а отримання позивачем листа від відповідача у відповідь на його заяву про перерахунок пенсії не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, та свідчить про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку, позаяк такі дії позивач почав вчиняти більш ніж через 6 місяців після отримання пенсії.

Верховний Суд у справі № 240/12017/19 ЄДРСР 95946021 зазначив, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою у межах строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Позивач згідно з другою позовною вимогою просить «здійснити перерахунок та виплату пенсії з 01.12.2019», проте у порушення частини 6 статті 161 КАС України обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення на захист порушеного права у контексті захисту не надає, також доказів, аргументів і розрахунків щодо «виплати з урахуванням раніше виплачених сум» та/або власних розрахунків відхилень порівняно з якими саме розпорядженнями відповідача на конкретну дату не обчислює/не надає.

На підставі частин першої та другої статті 123 цього Кодексу у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до частини 4 статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач не спростовує позицію відповідача у тому, що «нормативно-правових актів щодо умов та порядку проведення перерахунок пенсій, а також складових грошового забезпечення, за якими має проводитися перерахунок пенсій, призначених згідно із Законом України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» №2262, після дати набрання рішенням Окружного адміністративного суду м.Києва від 14.05.2019 у справі №826/12704/18 законної сили Кабінет міністрів не приймав».

Верховний Суд у пункті 40 рішення від 17.12.2019 у справі № 160/8324/19 зазначив: до моменту отримання належної довідки від уповноваженого органу у пенсійного органу не виникає обов`язку з перерахунку пенсії відповідача.

Прохальна частина позовної заяви містить клопотання про витребування доказів від Головного управління Пенсійного фонду в Черкаській області, а саме: засвідчену копію пенсійної справи ОСОБА_1 .

Згідно з ч. 1, 2 ст. 80 КАС України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, що може підтвердити цей доказ, або аргументи, що доказ може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Усупереч вказаним вимогам закону, клопотання про витребування доказів не містить інформації про вжиті позивачем для отримання вказних документів або посилання на неможливість їх отримати самостійно.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до наказу Голови Черкаського окружного адміністративного суду від 09.03.2022 № 28 «Про організацію роботи суду у зв`язку із запровадженням воєнного стану» рекомендовано громадянам всі необхідні документи (позовні заяви, заяви, відзиви, пояснення, клопотання тощо) надавати суду через дистанційні засоби зв`язку: в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі Електронний суд, поштою, факсом (https://adm.ck.court.gov.ua/sud2370/pres-centr/news/1262108/).

Керуючись статтями 2, 5, 123, 160, 161, 169, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено яким саме відповідачем; надання доказів на підтвердження вини відповідача щодо протиправності індивідуального акта відповідача та /або бездіяльності, починаючи з 01.12.2019; обгрунтованого клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду за захистом порушеного якого саме права/інтересу позивача з підтвердженням поважності причин пропуску строку; надання засвідчених копій розпоряджень відповідача та розрахунків відхилень сум пенсії, заяви -звернення до відповідача про перерахунок пенсії з 01.12.2019.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА