Справа № 480/1737/22
Суддя: Л.М. Опімах
Дата ухвалення: 2022-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без розгляду
06 жовтня 2022 року Справа № 480/1737/22
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
судді - Опімах Л.М.,
за участю секретаря судового засідання - Бондаренко Л.В.,
прокурорів - Кошлякової А.Ю., Гладенка Я.Ю.,
представника відповідача Фадєєва В.Ю.,
представника 3-ї особи Панченко М.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом Керівника Окружної прокуратури міста Суми в інтересах держави в особі позивачів Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, Сумської обласної державної адміністрації до Сумської міської ради, третя особа без самостійних вимог на пердмет спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «Еколайн Суми» про визнання протиправним та нечинним рішення,-
В С Т А Н О В И В:
28 січня 2022 року керівник Окружної прокуратури міста Суми звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі позивачів Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, Сумської обласної державнох адміністрації до Сумської міської ради про визнання протиправним та нечинним рішення Сумської міської ради від 27.10.2021 за №2050 МР «Про затвердження містобудівної документації «Детального плану території на земельній ділянці по вулиці Кринична,8 у м.Суми». Орендарем згаданої вказаної земельної ділянки є товариство з обмеженою відповідальністю «Еколайн Суми».
Вимоги мотивує тим, що рішення грубо порушує основні принципи містобудівної діяльності, а також інтереси територіальної громади міста Суми, оскільки перешкоджає формуванню повноцінного життєвого середовища, збереженню природних особливостей та ландшафтів. Містобудівна документація затверджена без врахування законних інтересів мешканців територіальної громади та не спроможна забезпечити комфортних умов для їх проживання. Зокрема, на думку прокурора, детальний план, затверджений спірним рішенням не відповідає Генеральному плану м.Суми та Плану зонування території міста Суми. Детальним планом фактично встановлене функціональне призначення земель, що не передбачено ні генеральним планом міста Суми, ні планом зонування території міста Суми в частині санітарно-захисної зони.
Також зазначає, що Сумською міською радою порушено процедуру та порядок здійснення стратегічної екологічної оцінки детального плану території, проведення якої передбачено Законом України «Про стратегічну екологічну оцінку».
Обгрунтовуючи необхідність свої участі у даній справі, прокурор посилається на положення ст.131-1 Конституції України, ст.23 Закону України «Про прокуратуру» та тч.4 ст.53 Кодексу адміністративного судочинства України, стверджує про порушення інтересів держави, що полягає в тому, що прийняття Сумською міською радою рішення від 27.10.2020 № 2050-МР порушує основні принципи містобудівної діяльності, а також інтереси територіальної громади міста Суми, оскільки перешкоджає формуванню повноцінного життєвого середовища, збереженню природних особливостей та ландшафтів. Містобудівна документація затверджена без врахування законних інтересів мешканців територіальної громади та не спроможна забезпечити комфортних умов для їх проживання.
Відтак у зазначеному випадку наявний як державний, так і суспільний інтерес, який полягає у необхідності дотримання встановленого Конституцією України принципу верховенства права, задоволення суспільної потреби у відновленні правових та організаційних основ планування, забудови та іншого використання територій, спрямованих на забезпечення сталого розвитку населених пунктів, порушення яких, суперечить державній політиці в сфері містобудування, а також порушує інтереси держави та територіальної громади м. Суми.
Своє звернення до суду з адміністративним позовом в інтересах держави в особі позивачів Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, Сумської обласної державнох адміністрації до Сумської міської ради прокурор обгрунтовує тим, що відповідно до підпункту 30 пункту 4 Положення про Головне управління Держгеокадастру у Сумській області, затвердженого наказом Держгеокадастру від 21.05.2021 №248, управління здійснює державний нагляд (контроль) у частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій та форм власності, у тому числі з питань дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю, проведення землеустрою. У розумінні ч. 2 ст. 264 Кодексу адміністративного судочинства України Головне управління Держгеокадастуру у Сумській області є органом, що здійснює контроль при розроблені документації із землеустрою (детальний план території), та є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано детальний план території на земельній ділянці по вул. Кринична, 8 у м. Суми.
Також, відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» стратегічна екологічна оцінка - процедура визначення, опису та оцінювання наслідків виконання документів державного планування для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, виправданих альтернатив, розроблення заходів із запобігання, зменшення та пом`якшення можливих негативних наслідків, яка включає визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки, складання звіту про стратегічну екологічну оцінку, проведення громадського обговорення та консультацій (за потреби - транскордонних консультацій), врахування у документі державного планування звіту про стратегічну екологічну оцінку, результатів громадського обговорення та консультацій, інформування про затвердження документа державного планування та здійснюється у порядку, визначеному цим Законом.
Статтею 4 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» визначені суб`єкти стратегічної екологічної оцінки, серед яких обласні державні адміністрації (відповідні підрозділи з питань охорони навколишнього природного середовища та охорони здоров`я).
Статтею 8 цього Закону до повноважень обласних державних адміністрацій віднесено, зокрема, надання зауважень і пропозицій до заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки проекту документа державного планування місцевого та регіонального рівнів та до проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку, залучення інших органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування, спеціалістів і науковців до консультацій, що проводяться відповідно до статті 13 цього Закону, вжиття заходів з усунення негативних наслідків для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, зумовлених виконанням документа державного планування, здійснення інших повноважень, визначених цим Законом та іншими актами законодавства.
Отже, у цьому випадку відповідно до ч. 2 ст. 264 Кодексу адміністративного судочинства України Сумська обласна державна адміністрація як суб`єкт стратегічної екологічної оцінки також наділена повноваженнями на звернення до адміністративного суду з позовом щодо оскарження рішення Сумської міської ради від 27.10.2021 № 2050-МР про затвердження містобудівної документації «Детальний план території на земельній ділянці по вулиці Кринична, 8 у м. Суми».
З метою встановлення підстав для представництва інтересів держави в суді в особі Головного управління Держгеокадастру у Сумській області та Сумської обласної державної адміністрації окружною прокуратурою до зазначених органів скеровано листи від 24.12.2021 № 51-8627вих-21 та від 06.01.2022 № 51-109вих-22, в яких викладено виявлені порушення вимог містобудівного та земельного законодавства та запропоновано вжити заходи реагування до усунення цих порушень.
Листом від 06.01.2022 № 10-18-0.6-61/2-22 Головне управління Держгеокадастру у Сумській області повідомило, що не має повноважень для звернення з відповідним позовом до суду. Листом від 18.01.2022 №01-25/603 Сумська обласна державна адміністрація також проінформувала про відсутність повноважень на звернення до суду.
Таким чином, Головне управління Держгеокадастру у Сумській області та Сумська обласна державна адміністрація обізнані про необхідність захисту інтересів держави та мають відповідні повноваження для їх захисту, проте таких заходів не вжили та не планують вживати, що відповідно до вимог ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» є підставою для звернення прокурора до суду з цим позовом в інтересах держави в особі зазначених уповноважених органів державної влади.
До початку судового розгляду по суті третя особа товариство з обмеженою відповідальністю «Еколайн Суми» звернулась до суду із заявою про закриття провадження у справі, зазначивши, що прокурор не реалізовує публічно-владні управлінські функції стосовно відповідача, оскільки зі спору вбачається, що прокурор звертався до суду фактично за захистом нібито порушених прав територіальної громади, як власника земельної ділянки, у сфері містобудування, при цьому - органом, уповноваженим на реалізацію цього питання, власне і є відповідач.
Вирішення адміністративним судом спору, який виник в даній справі не відповідатиме меті ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, оскільки зводитиметься до розгляду державою в особі уповноваженого нею органу (суду) спору між іншими її органами, тобто спору держави із самою собою.
Невідповідність меті вирішення публічно-правового спору та завданням адміністративного судочинства обумовлює потребу розв`язання такого спору в межах існуючих адміністративних процедур, а не в судовому порядку. Таким чином, за загальним правилом один орган державної влади не може звертатися з позовом до іншого органу, бо це означатиме позов держави до неї самої.
Відповідач Сумська міська рада подав відзив на позов, в якому проти задоволення вимог заперечив, підтримав заяву третьої особи про закриття провадження у справі, представник відповідача в судовому засіданні пояснив, що прокурор в цій справі звертається до суду з позовом щодо земельної ділянки власником якої є територіальна громада до відповідача Сумської міської ради яка і представляє інтереси цієї територіальної громади зокрема як власник.
Позивачі в інтересах яких прокурором подано позов повідомляють про відсутність у них підстав і повноважень звертатись до суду. За даних обставин, зважаючи що сторонами у справі є суб`єкти владних повноважень, провадження у справі має бути закрито, як таке що не належить до адміністративної юрисдикції, що узгоджується з позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною в постанові від 30 вересня2020 року справа № 815/6347/17.
Визначене прокурором як позивач Головне управління Держгеокадастру у Сумській надало суду письмові пояснення, де зазначило, що окружна прокуратура міста Суми не мала права звертатись до суду з даним позовом в інтересах Головного управління. Предметом спору по даній справі є визнання протиправним та нечинним Рішення Сумської міської ради» VIII скликання XII сесії від 27.10.2021№2050-МР «Про затвердження містобудівної документації «Детальний план території на земельній ділянці по вул. Кринична,8 у м. Суми», тобто предметом спору є не сама містобудівна документація, а рішення, прийняте органом місцевого самоврядування.
Відповідно ст.61-1 Закону України «Про землеустрій» державний нагляд у сфері землеустрою здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до підстав, визначених Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
Державний нагляд здійснюється за місцем провадження господарської діяльності виконавцем робіт із землеустрою або його відокремленими підрозділами.
Відповідно ст.1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Отже, норми Закону № 877 стосуються безпосередньо сфери господарської діяльності суб`єктів господарювання, а не органів місцевого самоврядування.
Відповідно ст.7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.
До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність" (ч.2 ст.6 Закону), а саме:
-центральный орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури;
-центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері архітектури;
-орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань архітектури;
-структурні підрозділи обласних, районних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій з питань архітектури;
-виконавчі органи сільських, селищних, міських рад з питань архітектури.
Положенням Про Головне управління Держгеокадастру у Сумській області, затвердженого наказом Держгеокадастру від 23.12.2021 №603 передбачені повноваження для звернення до суду з позовом щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також повернення самовільно чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування яких закінчився та з позовом про розірвання договору оренди, емфітевзису, суперфіцію земельної ділянки або договору про встановлення земельного сервітуту, а також про припинення права постійного користування земельною ділянкою.
Відповідно до ст.20 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» державний контроль за діяльністю органів і посадових осіб місцевого самоврядування може здійснюватися лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, і не повинен призводити до втручання органів державної влади чи їх посадових осіб у здійснення органами місцевого самоврядування наданих їм власних повноважень. Оскільки, предметом спору є визнання протиправним та не чинним прийнятого Сумською міською радою вказаного рішення, Головне управління не має законних підстав втручатись у їх діяльність при прийнятті вказаного рішення та перевірки щодо їх законності.
Отже, Головне управління не має правових підстав для звернення до суду з позовом про визнання протиправним та не чинним Рішення Сумської міської ради» від 27.10.2021 №2050-МР «Про затвердження містобудівної документації «Детальний план території на земельній ділянці по вул. Кринична,8 у м. Суми», тому є неналежним позивачем, в інтересах якого прокуратурою подано позов до суду.
Сумська обласна державна адміністрація пояснень не надала.
Заслухавши учасників справи, суд виходить з такого.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу. Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму рішенні від 01.04.2008 № 4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.
Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 02.06.2016 № 1401-VIII, який набрав чинності 30.09.2016, до Конституції України внесені зміни, а саме Конституцію доповнено статтею 131-1, пункт 3 частини першої якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
За змістом частин 3-5 статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.
У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому випадку прокурор набуває статусу позивача.
Тобто, підставою представництва у суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень економічних, політичних та інших державних інтересів внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, що вчиняються у відносинах між ними або з державою.
Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».
Аналіз частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:
1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;
2) відсутність органу, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження щодо захисту інтересів держави.
Ці дві підстави для здійснення представництва прокурором інтересів держави в суді відрізняються як за своїми передумовами, так і за наслідками.
Так за змістом частини четвертої статті 53 КАС України, у випадку наявності органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, прокурор зазначає про це у позовній заяві, наводить аргументи та докази на підтвердження нездійснення/неналежного здійснення цим органом своїх повноважень і не набуває статусу позивача в разі відкриття провадження у справі. Натомість, у разі відсутності органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, прокурор зазначає про це в позовній заяві та набуває статусу позивача (частина п`ята цієї статті).
Вирішуючи питання щодо наявності відповідних повноважень у державних органів, визначеними прокурором позивачами у даній справі, суд зазначає таке.
Відповідно до Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 року № 15 Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) - це центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.
Відповідно до підпункту 25-1 пункту 4 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань організовує та здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за:
- дотриманням вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових договорів, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок;
- дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю;
- проведенням землеустрою, виконанням заходів, передбачених проектами землеустрою, зокрема за дотриманням власниками та користувачами земельних ділянок вимог, визначених у проектах землеустрою.
Підпунктом 25-5 пункту 4 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру передбачено, що Держгеокадастр вносить у встановленому порядку до органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування клопотання щодо приведення у відповідність із законодавством прийнятих ними рішень з питань регулювання земельних відносин, використання та охорони земель.
як вбачається з положень абзацу п`ятого пункту 6 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, посадові особи Держгеокадастру та його територіальних органів, які є державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і додержанням вимог законодавства про охорону земель, в межах своїх повноважень мають право:
звертатися до суду з позовом щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також повернення самовільно зайнятих чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився;
звертатися до суду з позовом про розірвання договору оренди, емфітевзису, суперфіцію земельної ділянки або договору про встановлення земельного сервітуту, а також про припинення права постійного користування земельною ділянкою.
Також і Положенням Про Головне управління Держгеокадастру у Сумській області, затвердженим наказом Держгеокадастру від 23.12.2021 №603, передбачені повноваження для звернення до суду з позовом щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також повернення самовільно чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування яких закінчився та з позовом про розірвання договору оренди, емфітевзису, суперфіцію земельної ділянки або договору про встановлення земельного сервітуту, а також про припинення права постійного користування земельною ділянкою.
Отже, вищезазначеними положеннями законодавства передбачено виключні випадки, за наявності яких посадові особи Держгеокадастру та його територіальних органів мають право звертатися до суду з позовом. При цьому право на звернення до суду з позовом до органу місцевого самоврядування про скасування його рішення з огляду на його неправомірність, законодавством не передбачено.
Так само щодо повноважень Сумської обласної державної адміністрації суд зазначає наступне.
Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Відповідно до абзацу другого статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» детальний план території розробляється з метою визначення планувальної організації, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території, призначених для комплексної забудови чи реконструкції, та підлягає стратегічній екологічній оцінці.
Відповідно до частини першої статті 10 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» стратегічна екологічна оцінка здійснюється у процесі розроблення документу державного планування до його подання для затвердження. Здійснення стратегічної екологічної оцінки забезпечує замовник.
Відповідно до підпункту 2 пункту 5 Положення про Департамент захисту довкілля та енергетики Сумської обласної державної адміністрації, затвердженого розпорядженням голови Сумської обласної державної адміністрації від 18 лютого 2020 року №64-ОД, Департамент реалізує повноваження Сумської обласної державної адміністрації щодо надання зауважень і пропозицій до заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки проектів документів державного планування місцевого та регіонального рівнів; надання зауважень і пропозицій до проекту документів державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку; залучення інших органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування, спеціалістів і науковців до консультацій у процесі здійснення процедури стратегічної екологічної оцінки проектів документів державного планування (за потреби).
Повноваження обласних державних адміністрацій щодо стратегічної екологічної оцінки визначені ст.8 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку», положення якої не передбачають здійснення контролю за проведенням стратегічної екологічної оцінки та звернення до суду у випадку її відсутності.
Таким чином, суд вважає, що у Головного управління Держгеокадастру у Сумській області та Сумської обласної державної адміністрації відсутні повноваження щодо захисту інтересів держави у сфері містобудівної діяльності, вони не наділені повноваженнями щодо звернення до суду з позовами до органів місцевого самоврядування про визнання протиправними їх рішень.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 листопада 2019 року у справі № 826/3115/17 дійшла висновку, що, за загальним правилом, якщо право державного органу на звернення з відповідним позовом прямо не передбачено законодавством, один орган державної влади не може звертатися з позовом до іншого органу, бо це означатиме позов держави до неї самої.
Відтак, і у прокурора, який діє в порядку представництва у даному випадку, такі повноваження відсутні. На думку суду, вбачаючи порушення інтересів держави та необхідність звернення до суду для їх захисту, прокурор мав би виступити у статусі позивача.
Як вже зазначалось за змістом частини четвертої статті 53 КАС України, у випадку наявності органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, прокурор зазначає про це у позовній заяві, наводить аргументи та докази на підтвердження нездійснення/неналежного здійснення цим органом своїх повноважень і не набуває статусу позивача в разі відкриття провадження у справі. Натомість, у разі відсутності органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, прокурор зазначає про це в позовній заяві та набуває статусу позивача (частина п`ята цієї статті).
При цьому, суд не має повноважень самостійно змінювати обрану прокурором підставу для здійснення відповідного представництва інтересів держави в суді та приймати до розгляду поданий ним позов з інших підстав, які не зазначалися прокурором у позовній заяві.
Відповідно до пункту 7 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави.
Статтею 169 КАС України предбачені підстави для залишення позовної заяви без руху та її повернення. Однак такі процесуальні дії суд може вчиняти тільки на стадії відкриття провадження. Якщо відповідні обставини виявлено на стадії судового розгляду або після ухвалення судового рішення, то процесуальним наслідком з огляду на відсутність прямо передбачених підстав для здійснення представництва інтересів держави, є залишення позовної заяви без розгляду за аналогією закону (стаття 7 КАС України).
Оскільки відповідні обставини виявлено на стадії судового розгляду, суд вважає, що процесуальним наслідком відсутності підстав для здійснення представництва інтересів держави є залишення позовної заяви без розгляду (пункт 1 частини першої статті 240 КАС України). Відтак, в задоволенні клопотання Товариство з обмеженою відповідальністю «Еколайн Суми» про закриття провадження слід відмовити.
Керуючись п.1 ч.1 ст.240, ст. 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповіальністю "Еколайн Суми" про закриття провадження у справі - відмовити.
Адміністративний позов Керівника Окружної прокуратури міста Суми в інтересах держави в особі позивачів Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, Сумської обласної державної адміністрації до Сумської міської ради, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповіальністю "Еколайн Суми", про визнання протиправним та нечинним рішення - залишити без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складений 25 жовтня 2022 року.

Суддя Л.М. Опімах