Справа № 287/1962/22
Суддя: Винар Л. В.
Дата ухвалення: 2022-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Олевський районний суд Житомирської області
Справа № 287/1962/22
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 жовтня 2022 року м. Олевськ

Суддя Олевського районного суду Житомирської області Винар Л.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Житомирській області про скасування рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, -

ВСТАНОВИВ :

До Олевського районного суду Житомирської області надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Житомирській області про скасування рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Разом з тим, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року.

Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Порядок звернення до суду за судовим захистом врегульований Кодексом адміністративного судочинства України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, які в цьому Кодексі встановлені.

Всупереч вимогам ст. 160 КАС України в позовній заяві:

- не вірно зазначено орган видачі паспорта позивача;

- не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Також, згідно вступної частини позовної заяви ОСОБА_1 подана позовна заява про скасування рішення, дій чи бездіяльності суб`єкту владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, проте зі змісту позовної заяви не зрозуміло яким чином слід скасувати дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Крім того, таке формулювання заголовку позовної заяви не відповідає позовним вимогам ОСОБА_1 , що містяться у прохальній частині позовної заяви, тому в цій частині позовну заяву слід уточнити.

Слід зазначити, що особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини другої статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частинами першою-другою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Тобто, з наведених вище норм законодавства вбачається, що строк на подання позовної заяви про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення в сфері забезпечення безпеки дорожнього руху вважається порушеним в разі, якщо позов подано після спливу 10 днів з моменту отримання копії постанови, в такому випадку особа має право на поновлення строку звернення до суду за наявності для цього поважних підстав.

У поданій позовній заяві позивач зазначає, що копію оскаржуваної постанови про накладення адміністративного стягнення отримав на свій запит лише 12.10.2022 року, а тому цей адміністративний позов, на його думку, поданий в межах строку звернення до суду. Проте, належних та допустимих доказів на підтвердження звернення ОСОБА_1 до відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області із відповідним запитом та відповідно доказів які б підтверджували факт отримання ОСОБА_1 копії оскаржуваної постанови 12.10.2022 року до матеріалів справи не додано. Враховуючи зазначене, суд позбавлений можливості дослідити дотримання ОСОБА_1 строку на звернення до суду із позовом про оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому в цій частині позовну заяву слід уточнити.

При цьому, слід зазначити, що додана ОСОБА_1 виписка з Єдиного реєстру боржників не підтверджує факт отримання ним копії постанови про накладення адміністративного стягнення 12.10.2022 року.

Необхідно зауважити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 28 березня 2018 року у справі № 809/1087/17 та від 22 листопада 2018 року у справі №815/91/18.

Також, суд звертає увагу, що відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Разом з тим позивачем не вказано, чи всі докази ним подано до суду.

Частиною п`ятою статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Таким чином, копії будь-яких документів мають засвідчувати їх дійсність, оскільки мають бути виготовлені виключно з оригіналів цих документів.

01 вересня 2021 року почав діяти Національний стандарт України «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163:2020», затверджений наказом ДП «УкрНДНЦ» від 01.07.2020 № 144. Його положення поширюються на всі без винятку органи державної влади, місцевого самоврядування та юридичних осіб незалежно від форми власності (п. 1.1). Стандарт також містить вимоги до відмітки про засвідчення копій документів (п. 5.26).

Зокрема, відповідно до п.5.26. Відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».

Позивачем вимоги вказаних нормативно-правових актів не виконано та надано суду документи, які засвідчені не належним чином.

При цьому, суд звертає увагу, що копії документів, що подаються до суду, мають бути належної якості, щоб на ній можна було прочитати весь текст документа, чітко було видно всі реквізити, поля документа не було порушено.

Проте, додана позивачем до матеріалів справи копія оскаржуваної постанови серії БАБ № 163429 від 23.07.2022 року є нечитабельною та такою, що не підлягає візуальному відтворенню, у зв`язку з чим суду не представляється можливим ознайомитись зі змістом вказаної постанови.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суд дійшов висновку, про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання строку позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Керуючись ст.ст. 12, 160-167, 169-170, 286 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Житомирській області про скасування рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, роз`яснивши, що в іншому випадку позовна заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.В.Винар