Справа № 640/10430/22
Суддя: Вовк П.В.
Дата ухвалення: 2022-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 жовтня 2022 року м. Київ № 640/10430/22

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Вовка П.В. розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Вєк Технолоджі» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправним та скасування рішення.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов товариства з обмеженою відповідальністю «Вєк Технолоджі» (далі також - ТОВ «Вєк Технолоджі», позивач) до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі також - Комісія, НКРЕКП, Регулятор, відповідач), в якому позивач, просить суд визнати протиправною та скасувати постанову відповідача від 22 грудня 2021 року № 2946 (далі також - оскаржувана постанова).

Ухвалою суду від 16 серпня 2022 року було відкрито провадження в даній справі та вирішено здійснювати її розгляд у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем порядку прийняття оскаржуваного рішення в частині незапрошення представника позивача на засідання НКРЕКП, на якому було прийняте таке рішення.

Крім того, позивач наголошує на відсутності у відповідача повноваження накладати штраф згідно зі статтею 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» за неподання звітності, що не передбачена Законом України «Про ринок електричної енергії».

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві наголошує, що оскаржуване рішення прийняте відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені у наданому суду відзиві.

НКРЕКП було подано до суду клопотання із запереченням проти розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження.

Вирішуючи подане відповідачем клопотання, суд виходить з наступного.

Частиною 2 статті 257 КАС України визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Так, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. (ч. 4 статті 257 КАС України.)

Предметом розгляду даної справи є протиправна, на думку позивача, бездіяльність відповідача, яка полягає у не розгляді (ігноруванні) пропозиції щодо порушення дисциплінарного провадження. Тобто, дана справа не належить до переліку, визначеного ч. 4 статті 257 КАС України.

Таким чином відсутні підстави для розгляду справи № 640/10430/22 за правилами загального позовного провадження.

Згідно з ч. 1 статті 260 КАС України, питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Суд зазначає, що згідно з ухвалою про відкриття провадження у цій справі сторонам була надана можливість повною мірою скористатися своїми процесуальними правами, у тому числі, але не виключно, надати суду відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення, пояснення з приводу заявлених позовних вимог, а також докази, які заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

При цьому, практика Європейського суду з прав людини (далі також - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті п. 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі також - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеп v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Отже, клопотання відповідача визнається судом безпідставним.

Позивачем було подано до суду клопотання про кваліфікацію ненадання відповідачем відзиву без поважних причин в якості визнання ним позову.

Вирішуючи подане позивачем клопотання, суд виходить з того, що ухвалою суду від 16 серпня 2022 року НКРЕКП було надано 15-ти денний строк для подання відзиву на позовну заяву. Вказана ухвала суду була отримана відповідачем 18 серпня 2022 року. Водночас, відзив відповідача був зареєстрований канцелярією суду 31 серпня 2022 року, що свідчить про дотримання Комісією вимог ухвали суду від 16 серпня 2022 року в частині строків подання відзиву на позовну заяву.

Отже, клопотання позивача визнається судом безпідставним.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

В С Т А Н О В И В:

Як вбачається з матеріалів справи, постановою відповідача від 22 грудня 2021 року № 2946 на позивача, відповідно до п.п. 11, 12 ч. 1 статті 17, статей 19, 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» було накладено штраф у розмірі 85 000, 00 грн. за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Не погоджуючись з таким рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

На виконання ч. 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», НКРЕКП є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом.

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та. природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання, зокрема, шляхом державного контролю та застосування заходів впливу.

Основними завданнями Регулятора є забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг.

При цьому, згідно зі статтею 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

Позапланова невиїзна перевірка проводиться виключно у приміщенні Регулятора або його територіального органу.

Підставою для проведення позапланової невиїзної перевірки суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, є, зокрема, неподання, несвоєчасне подання, подання недостовірних даних у звітності або необхідність перевірки достовірності таких даних в установлений Регулятором строк або в інших документах.

Позапланова невиїзна перевірка суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, може проводитися без попередження заздалегідь.

Згода суб`єкта, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, його повідомлення про проведення позапланової невиїзної перевірки, його присутність під час проведення такої перевірки є необов`язковими.

Про результати позапланової невиїзної перевірки (про факти виявлення порушень законодавства та їх перелік або про відсутність порушень) суб`єкт господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, повідомляється рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів після підписання акта про результати позапланової невиїзної перевірки.

Відповідно до пункту 2.3. Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 червня 2018 року № 428 (далі також - Порядок контролю), для проведення перевірки оформляється посвідчення за формою, наведеною в додатку і до цього Порядку, яке підписується Головою НКРЕКП або виконуючим обов`язки Голови НКРЕКП і засвідчується печаткою та долучається разом з актом перевірки після її закінчення до ліцензійної справи

Також, відповідно до п. 5.3. та п. 5.4. Порядку контролю, позапланова невиїзна перевірка суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, може проводитися без попередження заздалегідь.

Згода ліцензіата, його повідомлення про проведення позапланової невиїзної перевірки, його присутність під час проведення такої перевірки є необов`язковими.

Так, як вбачається з матеріалів справи, на підставі постанови НКРЕКП від 10 листопада 2021 року № 2089 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Вєк Технолоджі», посвідчення на проведення позапланової невиїзної перевірки від 22 листопада 2021 року № 769, у період з 29 листопада 2021 року по 30 листопада 2021 року здійснено позапланову невиїзну перевірку ТОВ «Вєк Технолоджі» за результатами якої складено акт позапланової невиїзної перевірки від 30 листопада 2021 року № 671.

Відповідно до положень статті 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», суб`єкт господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, повідомляється про результати позапланової невиїзної перевірки (про факти виявлення порушень законодавства та їх перелік або про відсутність порушень) рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів після підписання акта про результати позапланової невиїзної перевірки.

Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки.

Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному вебсайті Регулятора до розгляду акта на засіданні Регулятора.

Так, позивачем не заперечується, що акт перевірки № 671 було оприлюднено на офіційному вебсайті НКРЕКП 01 грудня 2021 року та листом від 02 грудня 2021 року №2596/14.2.2/5-21 направлено ТОВ «Вєк Технолоджі» за адресою: м. Харків, в`їзд Ващенківський, буд. 16-А.

При цьому, пояснень від ТОВ «Вєк Технолоджі» до акту перевірки № 671 надано не було.

Згідно з ч. 5 статті 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», у разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.

Відповідно до ч. 11 статті 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», рішення Регулятора про застосування санкцій за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг може бути прийнято протягом 30 днів з дня виявлення порушення Регулятором.

Також, відповідно до статті 14 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», засідання Регулятора є основною формою його роботи як колегіального органу. Порядок організації роботи Регулятора, зокрема проведення його засідань, визначається регламентом, що затверджується Регулятором, та підлягає оприлюдненню на його офіційному вебсайті.

Засідання Регулятора проводяться у формі відкритих слухань. На відкритих слуханнях розглядаються всі питання, розгляд яких належить до повноважень Регулятора, крім питань, що містять таємну інформацію.

У відкритих слуханнях мають право брати участь представники суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, організацій, що представляють інтереси споживачів, громадських організацій, засобів масової інформації та інші заінтересовані особи.

Відповідно до п. 6.5 Регламенту Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, затвердженого постановою НКРЕКП від 06 грудня 2016 року № 2133 (далі - Регламент), перелік питань, що виносяться на розгляд НКРЕКП, інформація про місце, дату і час проведення засідань у формі відкритих слухань оприлюднюються на офіційному вебсайті НКРЕКП не пізніше як за три робочі дні до дня проведення засідання.

Суд звертає увагу на те, що положеннями Регламенту не передбачено іншого способу повідомлення ліцензіата про проведення засідання.

Так, на сайті НКРЕКП 16 грудня 2021 року за посиланням https://www.nerc.gov.ua/agendas/22-grudnya-2021-roku-vidbudetsya-zasidannya-nkrekp було опубліковано інформацію щодо порядку денного засідання на 22 грудня 2021 року, зокрема, щодо розгляду питання № 42 про недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії ліцензіатами, в тому числі, ліцензіатом ТОВ «Вєк Технолоджі».

Отже, позивач мав змогу надати до прийняття рішення Регулятором письмові пояснення, зауваження та, зокрема, мав змогу скористатись правом на участь у засіданні Комісії при розгляді питання порядку денного, яке стосувалось ТОВ «Вєк Технолоджі».

Разом з цим, позивач не скористався такою можливістю, та не виявив бажання прийняти участь у засіданні Регулятора, та не надав свої заперечення чи зауваження до проекту рішення, про накладення штрафу на позивача.

Вищезазначене, на думку суду, спростовує твердження позивача щодо порушення Регулятором його права щодо надання пояснень, позбавлення можливості усунути порушення до прийняття рішення та позбавлення права щодо участі в засіданні.

Відповідно до статті 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції, зокрема, у вигляді накладення штрафу.

V разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Згідно з ч. 1 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Згідно з ч. 3 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді:

1) попередження про необхідність усунення порушень;

2) штрафу;

3) зупинення дії ліцензії;

4) анулювання ліцензії.

Відповідно до положень п. 4 ч. 4 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», Регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) у таких розмірах - від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню, зокрема, за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Таким чином, за недотримання позивачем вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, відповідно до статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено можливість застосування такого виду санкції, як накладення штрафу.

При цьому, суд наголошує на тому, що позивач не заперечує обставин недотримання ним вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, за що на нього було накладено штраф.

Так, постановою НКРЕКП від 28 лютого 2019 року № 282 «Про затвердження форм звітності НКРЕКП для учасників ринку електричної енергії та інструкцій щодо їх заповнення» затверджено, зокрема форму звітності № 3а-НКРЕКП-постачання електричної енергії (місячна) «Звіт про діяльність постачальника електричної енергії» (далі також - форма звітності № 3а-НКРЕКП) та Інструкцію щодо заповнення форми звітності № За-НКРЕКП-постачання електричної енергії (місячна) «Звіт про діяльність постачальника електричної енергії» (далі також - Інструкція № 3а-НКРЕКП).

Інструкція № 3а-НКРЕКП поширюється на суб`єктів господарювання, які отримали ліцензію на провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу та/або ліцензію на провадження господарської діяльності з перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності) та визначає порядок заповнення форми звітності № 3а-НКРЕКП та додатка до неї, а також термін її подання до НКРЕКП.

Згідно з п.п. 2.2 та 2.3 глави 2 Інструкції № 3а-НКРЕКП, форма звітності № 3а-НКРЕКП складається станом на останнє число звітного періоду і подається до НКРЕКП щомісячно до 25 числа місяця, наступного за звітним періодом.

Форма звітності № 3а-НКРЕКП подається до НКРЕКП виключно в електронному вигляді (файл Excel згідно з формою, розробленою НКРЕКП) на адресу: з накладенням кваліфікованого електронного підпису керівника (власника) ліцензіата (або іншої уповноваженої особи) та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

НКРЕКП протягом 10 робочих днів з дня надходження форми звітності направляє ліцензіату електронною поштою підтвердження факту одержання форми звітності із зазначенням дати надходження. У разі ненадходження до ліцензіата підтвердження про факт одержання форми звітності вважається, що форма звітності не одержана НКРЕКП.

Постановою НКРЕКП від 29 березня 2019 року № 450 «Про затвердження форм звітності з моніторингу для учасників ринку електричної енергії та інструкцій щодо їх заповнення» (зі змінами) затверджено, зокрема, форму звітності № 3-НКРЕКП-моніторинг-постачання (місячна) «Звіт про обсяги закупівлі та продажу електричної енергії» (далі форма звітності № 3-НКРЕКП-моніторинг) та Інструкцію щодо заповнення форми звітності № 3-НКРЕКП-моніторинг-постачання (місячна) «Звіт про обсяги закупівлі та продажу електричної енергії» (далі - Інструкція № 3-НКРЕКП-моніторинг).

Інструкція № 3-НКРЕКП-моніторинг поширюється на суб`єктів господарювання, які отримали ліцензію на провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу та визначає порядок заповнення форми звітності № 3-НКРЕКП-моніторинг, а також термін її подання до НКРЕКП.

Згідно з п.п. 2.1 та 2.3 глави 2 Інструкції № 3-НКРЕКП-моніторинг форму звітності № 3-НКРЕКП-моніторинг електропостачальники подають щомісяця до 25 числа місяця, наступного за звітним періодом. Датою подання форми звітності № 3-НКРЕКП-моніторинг вважається дата її надходження до НКРЕКП.

Форма звітності № 3-НКРЕКП-моніторинг надсилається електропостачальником до НКРЕКП в електронному вигляді у форматі «xls» або «xlsx» на адресу: monitoring у двох примірниках з накладенням кваліфікованого електронного підпису уповноваженої особи ліцензіата та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги», та без накладення кваліфікованого електронного підпису та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата.

Таким чином, подання форми звітності № 3а-НКРЕКП та форми звітності № 3-НКРЕКП-моніторинг передбачено нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а саме, постановами НКРЕКП від 28 лютого 2019 року № 282 та від 29 березня 2019 року № 450, якими, зокрема, встановлено процедуру подання та терміни подання зазначених форм звітності.

Саме порушення вимог вищезазначених нормативно-правових актів, в частині неподання звітності, є підставою для прийняття рішення про застосування санкції у вигляді штрафу за недотримання вимог нормативно-правових актів, шо регулюють функціонування ринку електричної енергії в розмірі передбаченому Законом.

Разом з тим, як було встановлено позаплановою невиїзною перевіркою та відображено в Акті перевірки № 671, ТОВ «Вєк Технолоджі»:

не подало до НКРЕКП в електронному вигляді на адресу: з накладенням кваліфікованого електронного підпису керівника (власника) ліцензіата (або іншої уповноваженої особи) та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата, форму звітності № 3а-НКРЕКП за липень, серпень та вересень 2021 року.

не подало до НКРЕКП форму звітності № 3-НКРЕКП-моніторинг в електронному вигляді у форматі «xls» або «xlsx» на адресу: з накладенням кваліфікованого електронного підпису уповноваженої особи ліцензіата та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата та без накладення кваліфікованого електронного підпису та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата за липень, серпень та вересень 2021 року.

Згідно із п. 5.1. Порядку здійснення Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, моніторингу ринків у сферах енергетики та комунальних послуг, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 вересня 2017 року № 1120, джерелами даних (інформації), що використовуються НКРЕКП для моніторингу, можуть бути, зокрема, форми звітності ліцензіатів, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.

Враховуючи вищенаведене, неподання ліцензіатами, зокрема, ТОВ «Вєк Технолоджі» затверджених НКРЕКП форм звітності унеможливлює виконання Регулятором покладених на нього повноважень, відповідно до законодавства та, зокрема, створює ризик щодо викривлення результатів моніторингу.

Відповідно до п. 10.3 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 червня 2018 року № 428 (далі також - Порядок контролю), у разі повного або часткового усунення ліцензіатом порушень ліцензійних умов, виявлених під час перевірки, до моменту прийняття рішення на засіданні НКРЕКП, що обов`язково підтверджується відповідними документами, факт усунення враховується при прийнятті рішення щодо застосування до ліцензіата санкцій та/або заходів регуляторного впливу.

Також, згідно із п. 10.8 Порядку контролю, ліцензіат зобов`язаний усунути порушення у визначений рішенням строк та не пізніше десяти робочих днів після їх усунення надати до НКРЕКП письмовий звіт з належним чином завіреними копіями підтверджуючих документів.

В свою чергу, ТОВ «Вєк Технолоджі» не було усунуто порушення до моменту прийняття рішення НКРЕКП.

Враховуючи вище викладене, оскаржуване рішення прийнято з урахуванням вимог статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», а також з дотриманням принципів пропорційності порушення і покарання, прозорості та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив, зокрема, при прийнятті рішення НКРЕКП про накладення штрафу на ТОВ «Вєк Технолоджі», застосовано нижню граничну межу санкції відповідно до законодавства.

Відповідно до статті 244 КАС України, під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень ч.ч. 1 та 2 статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного рішення на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки оскаржуване рішення відповідає наведеним у ч. 2 статті 2 КАС України критеріям.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «Вєк Технолоджі» (61125, місто Харків, вулиця Ващенківський в`їзд, будинок 16А; ) до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (03057, місто Київ, вулиця Смоленська, будинок 19; ) про визнання протиправним та скасування рішення.

Рішення суду, відповідно до ч. 1 статті 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 КАС України.

Суддя П.В. Вовк