Справа № 380/11365/22
Суддя: Мартинюк Віталій Ярославович
Дата ухвалення: 2022-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
з питань залишення позовної заяви без розгляду
Львівський окружний адміністративний суд в складі головуючого-судді Мартинюка В.Я., розглянувши у письмовому провадженні заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправною та скасування вимоги, -
ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області в якому просить визнати протиправною та скасувати вимогу №Ф-4643-51 У від 08.02.2021 року.
07.09.2022 року через канцелярію суду від представника відповідача надійшла заява про залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду, посилаючись на статтю 123 КАС України.
Вказана заява мотивована тим, що у відповідності до п.4 Розділу 6 Інструкції № 449 оскаржувана вимога вважається надісланою (врученою) платнику єдиного внеску 16.03.2021 року, тобто у день, зазначений поштовою службою у повідомленні про вручення із зазначенням причини не вручення. Проте позовну заяву позивач скерував до суду у серпні 2022 року, тобто з пропуском десятиденного строку звернення до суду, як це передбачено Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».
Вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду, суд виходить з наступного.
Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08 липня 2010 року № 2464-VI (далі - Закон № 2464-VI), є нормативно-правовим актом, який визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку.
Абзацами четвертим - шостим частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI передбачено, щл платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.
Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.
У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку (абз. 8, 9 ч.4 ст. 25 Закону № 2464-VI).
Отже, цей Закон може, зокрема, встановлювати особливості адміністративної процедури досудового врегулювання спорів, а не визначати порядок судового оскарження з порушенням гарантій платника єдиного внеску.
У той же час Закон № 2464-VI не передбачає застосування обмежувального (присічного) строку в 10 днів для оскарження до суду вимоги про сплату недоїмки з єдиного соціального внеску.
Частинами першою та другою статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Разом з тим, у відповідності до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Так, Верховний Суд у постанові від 05 березня 2021 року у справі № 640/9172/20 від 05 березня 2021 року зазначив про те, що «платник єдиного соціального внеску для захисту своїх прав і законних інтересів має право на звернення до суду з позовом про оскарження вимоги у межах гарантованого процесуальним законом строку, встановленого статтею 122 КАС, а не статтею 25 Закону № 2464-VI. Такий висновок щодо строку звернення до суду з позовом про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску зроблено у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду, від 25.02.2021 у справі №580/3469/19. При цьому, незважаючи на те, що судом сформульовано у цій постанові правовий висновок щодо строку оскарження у судовому порядку вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску після застосування процедури адміністративного оскарження вимоги, це не змінює підхід до застосування строку звернення до суду з позовами у такій категорії справ і у випадку, якщо вимога не була оскаржена в адміністративному порядку».
Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувана вимога скерована Головним управлінням ДПС у Львівській області рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, однак поштове відправлення повернулося на адресу податкового органу з відміткою поштової служби «за закінченням терміну зберігання».
Таким чином, оскаржувану вимогу про сплату боргу позивач не отримував, а дізнався про порушення своїх прав при ознайомленні з матеріалами виконавчого провадження, що підтверджується його власноручним підписом на відповідній заяві, яка міститься в матеріалах справи, а саме 16.08.2022 року, при цьому до суду звернувся з позовом 19.08.2022 року.
З урахуванням встановлених судом обставини, вищезазначених норм права та правових висновків Верховного Суду, суддя дійшов висновку про дотримання позивачем строку, передбаченого ч. 2 ст. 122 КАС України.
Таким чиноми, у задоволенні заяви представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду належить відмовити.
Керуючись ст. ст. 122, 240, 248, 256 підп.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду - відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремо не оскаржується.

Суддя В.Я.Мартинюк