Справа № 640/17660/22
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2022-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

19 жовтня 2022 року м. Київ № 640/17660/22

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Погрібніченко І.М. розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

за позовомГоловного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19)
доТовариства з обмеженою відповідальністю «СЕРВІСТЕПЛОМОНТАЖ» (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 21)
про стягнення заборгованості у розмірі 152 305, 20 грн .
В С Т А Н О В И В:

Головне управління ДПС у м. Києві звернулось з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «СЕРВІСТЕПЛОМОНТАЖ» заборгованості в розмірі 152 305, 20 грн.

Одночасно з позовною заявою позивачем до Окружного адміністративного суду міста Києва заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору у розмірі 2481,00 грн. до ухвалення рішення по справі.

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що Головне управління ДПС у м. Києві з метою виконання вимог вказаної ухвали суду управління правового забезпечення звернулось до управління фінансового та бухгалтерського обліку службовим листом від 05.10.2022 № 7922/26-15-13-08-09 щодо сплати судового збору.

Позивач зазначає що органи ДПС не є розпорядниками коштів для сплати судового збору вони зобов`язанні звернутись до Управлінь Державної казначейської служби України за місцем знаходження та просить суд відстрочити сплату судового збору у розмірі 2481,00 грн. до ухвалення рішення по справі.

Розглянувши клопотання про звільнення від сплати судового збору та матеріали справи, суд зазначає наступне.

За приписами частини першої статті 133 КАС суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що стаття 133 КАС регулює питання звільнення, відстрочення, розстрочення та зменшення розміру всіх належних до оплати видів судових витрат. Питання ж звільнення, відстрочення, розстрочення та зменшення розміру судового збору регулюється спеціальними нормами Закону України "Про судовий збір", до яких, зокрема, і відсилає частина друга статті 132 КАС.

Таким чином, загальні норми статті 133 КАС не підлягають застосуванню при вирішенні питання звільнення, відстрочення, розстрочення та зменшення розміру судового збору, позаяк зазначене питання регулюються спеціальними нормами статті 8 Закону України "Про судовий збір", що дозволяють звільняти, відстрочувати, розстрочувати та/або зменшувати розмір судового збору виключно у встановлених випадках.

За таких обставин, оскільки заявником є юридична особа (суб`єкт владних повноважень), а тому на нього не розповсюджується дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення, відстрочення або розстрочення його сплати.

Аналогічну позицію у питаннях звільнення, відстрочення, розстрочення сплати судового збору висловлено Верховним Судом в ухвалах від 11 січня 2018 року по справі № 809/1045/16, від 16 серпня 2018 року по справі № 813/1524/18 від 10 січня 2018 року по справі № 242/3169/17.

При цьому, заявником не дано належних доказів незадовільного майнового стану, що унеможливлює сплату судового збору.

Водночас, суд звертає увагу, що за правовим висновком постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №940/2276/18, на яку посилається позивач у своїй заяві, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

У той же час, суд у даному випадку приймає до уваги висловлену Верховним Судом позицію, що у питаннях сплати судового збору держава має дотримуватись принципу "належного урядування" та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж (постанови від 15 травня 2018 року по справі № 804/2979/17 та від 07 червня 2018 року по справі № 822/276/17).

Якщо бюджетні установи діють як суб`єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати (ухвали Верховного Суду від 20 вересня 2018 року по справі № №826/9798/17, від 04 жовтня 2018 року по справі №820/287/18 та ін.).

Враховуючи викладене, суд дійшов до переконання про відсутність правових підстав для відстрочення позивачу сплату судового збору, за подання даної позовної заяви.

Керуючись статтями 133, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні клопотання Головному управлінню ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу про відстрочення сплати судового збору.

Ухвала, відповідно до змісту ч. 2 ст. 256 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.М. Погрібніченко