Справа № 320/9598/22
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2022-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 жовтня 2022 року м. Київ № 320/9598/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Войтович І.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Відділ державної виконавчої служби у місті Біла Церква Білоцерківського району Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправним та скасування постанови,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Відділу державної виконавчої служби у місті Біла Церква Білоцерківського району Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправним та скасування постанови, в якому просить суд:

- поновити строк на прийняття позовної заяви до розгляду;

- постановити ухвалу про забезпечення позову шляхом зупинення стягнення на підставі виконавчого документа в рамках ВП № 68625893;

- визнати протиправною постанову Відділу державної виконавчої служби у місті Біла Церква Білоцерківського району Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції про відкриття виконавчого провадження від 14.02.2022 та знання арешту майна та з коштів боржника по ВП № 68625893;

- скасувати постанову Відділу державної виконавчої служби у місті Біла Церква Білоцерківського району Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції про відкриття виконавчого провадження ВП № 68625893 від 14.02.2022, зняти арешти з майна, коштів боржника, накладені в межах ВП № 68625893.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Зокрема, з`ясовуючи питання про дотримання позивачем строку звернення до суду із даною позовною заявою, суд зазначає наступне.

Згідно із частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абзацу першого частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Та, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 287 КАС України чітко визначено, що позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, кодексом адміністративного судочинства, зокрема ст. 287 КАС України чітко визначено строк звернення до суду з позовоною заявою учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, якщо вони вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, що становить десять днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

В поданому адміністративному позові позивач оскаржує постанову Відділу державної виконавчої служби у місті Біла Церква Білоцерківського району Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції про відкриття виконавчого провадження від 14.02.2022 та знання арешту майна та з коштів боржника по ВП № 68625893.

В обгрунтування строку звернення до суду з даним позов позивач посилається на положення ч. 4 ст. 122 КАС України, вказуючи на те, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Згідно вказаних обставин у позовній заяві вбачається, що досудовий порядок врегулювання спору позивачем було розпочато з 18.08.2022 шляхом направлення на електронну адресу Відділу державної виконавчої служби у місті Біла Церква Білоцерківського району Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції клопотання авокатом ОСОБА_2 за вих. №16/08/22-4 ві 16.08.2022 з проханням скасувати спірну постанову (копія клопотання додана до позовної заяви та досліджено судом). В наступному позивачем вказано про отримання відповіді на клопотання від 31.08.2022 №78181, оригінал якої було отримано 06.09.2022, зазначено також про не отримання ОСОБА_3 в рамках виконавчого провадження №68625893 жодного листа, постанови щодо розгляду клопотання за вих. №16/08/22-4 ві 16.08.2022. 12.09.2022 на поштову адресу виконавчої служби позивачем було надіслано скаргу на бездіяльність державного виконавця за вих. №08/092/22-1 від 08.09.2022 з проханням скасувати спірну у даній справі постанову та 14.09.2022 за № 84161 отримано лист у відповідь який є ідентичним листа №78181 від 31.08.2022.

Позивач вважає, що Відділу державної виконавчої служби у місті Біла Церква Білоцерківського району Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції не розглянуто скаргу по суті, надано формальну відповідь, без детального аналізу правових норм, що регулюють такий вид відносин, актуальної судової практики на яку посилався скаржник.

Таким чином, позивач вважає що наявний перебіг процесуального строку звернення до суду з вказаним позовом починається з 14.09.2022 із застосуванням положень ч. 4 ст. 122 КАС України щодо досудового врегулювання спору, складає три місяці та обчислюється із дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Також, позивач просить суд врахувати воєнний стан, який вважається форс-мажорною обставиною, визнаною Торгово-промисловою палатою України листом від 28.02.2022 №20242/02.0-7.1, що впливає (обмежує) можливості учасника правовідносин належним чином виконувати зобов`язання, реалізувати свої права тощо.

Адміністративний позов подано позивачем 18.10.2022.

Але, з вказаною позицією та доводами позивача, які зазначені в позовні заяві та підтверджені наданими до позову документами, суд не погоджується, оскільки, як вказано судом вище п. 1 ч. 2 ст. 287 КАС України чітко визначено, що позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, в даній справі позивач оскаржує постанову Відділу державної виконавчої служби у місті Біла Церква Білоцерківського району Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції про відкриття виконавчого провадження від 14.02.2022 (ВП № 68625893), відповідно з 14.02.2022 для позивача починається перебіг процесуальних строків звернення до суду з даним позовом.

Суд відмічає, що позивач не обгрунтовує та не заначає в позовній заяві та матеріалами долученими до позову, коли саме ним було отримано спірну постанову що по собі виключає можливість встановити дату отримання її ОСОБА_1 та відповдіно відрахування з цьої дати строків звернення до суду.

Натомість позивач застосує окрім застосованого заходу досудового врегулювання спору, воєнний стан, який оголошений наразі на території України та розпочатий з 24.02.2022, вказує на висновок Торгово-промислової палати України (лист від 28.02.2022 №20242/02.0-7.1), яким визнано воєнний стан форс-мажорною обставиною.

Вказану позицію та обгрунтування позивача суд не приймає до уваги та вважає необхідним зазначити, що питання поновлення строку на звернення до суду зпозовною завою за захистом порушених прав та інтересів у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на звернення до суду із позовом у всіх абсолютно випадках, тим більш, якщо пропуск цього строку відбувся ще до запровадження воєнного стану.

За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

У своїй позовній заяві позивач належним чином не обгрунтовує клопотання про поновлення строку на звернення до суду з вказаним позовом та не вказує, яким чином запровадження воєнного стану в Україні, а так само отримання спірної постанови від 14.02.2022, вплинуло на пропуск строку звернення до суду з вказаним позовом у цій справі до 24.02.2022, враховуючи, що строк на оскарження спірної постанови закінчився 23.02.2022, а звернення відбулось 18.10.2022.

Сукупність усіх встанволених обставин свідчить про допущення позивачем необґрунтованих зволікань щодо реалізації свого права на звернення до суду з вказаним позовом з дотриманням вимог КАС України. Отже, враховуючи обставини справи, відсутні підстави вважати, що позивачем пропущено строк з поважних причин, оскільки такі не пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Як убачається з частини 1 статті 123 Кодексу адміністративно судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно із частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративно судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Таким чином, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення до суду з даною позовною заявою та належні докази поважності причин його пропуску або ж надати докази, які свідчить про дотримання строку звернення до суду.

Щодо вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів, які визначені у ст. 160 і 161 цього Кодексу суд вказує наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 160, ч. 1 ст. 168 КАС України, позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

При цьому, відповідно до ч. 8 ст. 18 КАС України, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Згідно із ч. ч. 7, 10 ст. 44 КАС України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Суд зазначає, що надсилання у встановленому порядку процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд». При цьому повинні бути дотримані дві умови: попередня реєстрація офіційної електронної адреси (Електронного кабінету); використання такою особою власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через Електронний кабінет.

Отже, надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Судом встановлено, що дана позовна заява надіслана 18.10.2022 адвокатом Глеваським В.В. до суду в електронній формі засобами електронної пошти, а не через систему "Електронний суд".

Обмеження, пов`язані з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Аналогічних висновків щодо наявності підстав для повернення позовної заяви у дійшов Верховний Суд у своїй постанові від 23.07.2019 (справа №9901/389/19).

Таким чином, зазначена вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин суддя вважає за необхідне залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 з наданням часу для усунення зазначених недоліків.

Указані недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з позовною заявою та докази поважності причин його пропуску, або надати докази, які свідчить про дотримання строку звернення до суду;

- приведення позовної заяви у відповідність до ст. 160, 161 КАС України шляхом подачі позову через "Електронний суд".

Також суд зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 р. у справі "Пелевін проти України" (п. 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (п. 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби у місті Біла Церква Білоцерківського району Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправним та скасування постанови, - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Войтович І.І.