Справа № 420/1409/22
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2022-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

21 жовтня 2022 р.м. ОдесаСправа № 420/1409/22

Суддя П`ятого апеляційного адміністративного суду Єщенко О.В., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Одеської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 травня 2022 року по справі №420/1409/22 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Атаман і К" до Одеської митниці про визнання протиправними та скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 23 травня 2022 року задоволено адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Атаман і К".

На зазначене рішення суду Одеська митниця 13.10.2022 року через підсистему «Електронний суд» подала апеляційну скаргу.

Вивчивши апеляційну скаргу, суддя вважає, що скарга має бути залишена без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Проте апеляційна скарга вказаним вимогам не відповідає, оскільки до скарги не додано документ про оплату судового збору.

Слід зазначити, що згідно із п.п. 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VI за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється у сумі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, предметом спору у цій справі є протиправність рішень митного органу про коригування митної вартості товару та відмову у митному оформленні товару.

Таким чином, вказаний адміністративний позов містить дві позовні вимоги немайнового характеру, тому при обчисленні розміру судового збору слід виходити із правил, встановлених п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-УІ.

Відповідно до п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-УІ за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою, ставка судового збору встановлюється у сумі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За правилами ч. 3 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року №3674-VІ при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Стаття 4 вказаного Закону доповнена частиною 3 згідно із підпунктом "б" підпункту 17 параграфу 1 Розділу 4 Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 року №2147-VIII.

Пунктом 2 Прикінцевих положень Закону України від 03.10.2017 року №2147-VIII, зокрема, визначено, що підпункт "б" підпункту 1 пункту 17 параграфу 1 розділу Розділу 4 вводяться в дію з дня початку функціонування підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечує функціонування процедури реєстрації, автентифікації та доступу осіб до функціонуючих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (електронний кабінет).

Створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи здійснюються поетапно.

Окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Оголошення Вищої ради правосуддя про створення та забезпечення функціонування підсистем (модуля) ЄСІТС, у тому числі «Електронний кабінет», надруковане у газеті «Голос України» №168 (7668) від 4 вересня 2021 року.

Таким чином, відповідно до пункту 2 Прикінцевих положень Закону України від 03.10.2017 року №2147-VIII, з 04.10.2021 року при поданні до адміністративного суду, зокрема, апеляційної скарги на рішення суду в електронній формі ставка судового збору встановлюється, виходячи з положень п.п. 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VI та із застосуванням понижуючого коефіцієнту 0,8 до відповідного розміру ставки судового збору.

За правилами ч. 1 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-УІ судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» з 1 січня 2022 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 481 грн.

Так, розмір судового збору за подання юридичною особою до адміністративного суду позову немайнового характеру становить 4962 грн.

Таким чином, ставка судового збору за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції з урахуванням вимог п.п. 2 п. 3 ч. 2, ч. 3 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року №3674-УІ становить 5954,4 грн. ((150% від 4962 грн.)*0,8)).

Статтею 5 Закону України від 08.07.2011 року №3674-VI Одеська митниця не звільнена від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, тому при поданні до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції апелянт має додержуватись правил, встановлених п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України, п.п. 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-УІ.

14.10.2022 року Одеською митницею, з посиланням на відсутність фінансових ресурсів, подано клопотання про відстрочення оплати судового збору до ухвалення рішення у цій справі.

Перевіривши доводи апелянта, апеляційний суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Вказані положення адміністративного процесуального законодавства кореспондуються із приписами ст. 8 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI.

Разом з цим, ст. 8 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI передбачено умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведені положення адміністративного процесуального законодавства та законодавства про судовий збір свідчать про те, що єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цих нормах дій є майновий стан заявника. Обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Заявляючи клопотання про відстрочення оплати судового збору та посилаючись на неможливість привести апеляційну скаргу у відповідність до норм КАС України, апелянтом не підтверджуються належними і допустимими доказами обставини щодо відсутності у державного органу фінансових ресурсів і можливості провести оплату судового збору.

У тому числі, слід враховувати, що апелянт не входить до кола осіб, на яких поширюються правила ст. 8 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VI в частині відстрочення оплати судового збору.

Отже, підстави для задоволення клопотання та застосування судом приписів ст. 133 КАС України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VI відсутні.

Разом з цим, відповідно до ч. 1 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно із ч.ч. 2, 3 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема, рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Так, рішення суду першої інстанції прийнято у порядку письмового провадження 23.05.2022 року.

Із скаргою на судове рішення апелянт звернувся 13.10.2022 року, тобто із пропуском строку, передбаченого ч. 1 ст. 295 КАС України.

У поданому 14.10.2022 року клопотанні, апелянтом також, посилаючись на запровадження на всій території України воєнного стану та відсутність фінансових ресурсів задля подання скарги, яка б відповідала вимогам КАС України, ставиться питання про поновлення строку апеляційного оскарження рішення суду.

Перевіривши доводи апелянта, апеляційний суд виходить з наступного.

Указом Президента України від 24.02.2022 року за №64/2022, затвердженим Законом від 24.02.2022 року №2102-IX, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

У п. 3 Указу Президента України від 24.02.2022 року за №64/2022 передбачено, що у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 34, 38, 39, 41 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

Указом Президента України від 14.03.2022 року за №133/2022, затвердженим Законом від 15.03.2022 року №7168, продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хв. 26 березня строком на 30 діб.

Указом Президента України від 18.04.2022 року №259/2022, затвердженим Законом від №2212-IX від 21.04.2022 року, продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17.05.2022 року №341/2022, затвердженим Законом від №2263-IX від 22.05.2022 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 15.08.2022 року №573/2022, затвердженим Законом від №2500-IX від 15.08.2022 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Зокрема, статтею 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 року №389-VIII передбачено, що в умовах воєнного стану Президент України та Верховна Рада України діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією та законами України.

Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Відповідно до ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 року №389-VIII в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Разом з цим, відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Учасники справи мають право, зокрема: подавати заяви та клопотання; оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Згідно із ч. 5 вказаної статті КАС України учасники справи зобов`язані, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Апеляційний суд також враховує, що апелянт вже звертався із апеляційною скаргою на судове рішення. Ухвалою судді П`ятого апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2022 року було залишено без руху апеляційну скаргу та апелянту наданий десятиденний термін для усунення недоліків скарги шляхом подання оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 5954,4 грн.

Ухвалою судді П`ятого апеляційного адміністративного суду від 09 серпня 2022 року, за клопотанням Одеської митниці, продовжено Одеській митниці строк на усунення недоліків апеляційної скарги, встановлений Ухвалою від 19 липня 2022 року, в частині подання документа про оплату судового збору.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 30 серпня 2022 року, у зв`язку із не приведенням у встановлений строк скарги у відповідність до вимог КАС України, апеляційну скаргу Одеської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 травня 2022 року по справі №420/1409/22 повернуто особі, яка її подала.

Перевіряючи доводи скаржника щодо наявності підстав для поновлення строку апеляційного оскарження, апеляційний суд звертає увагу на відсутність у апелянта об`єктивних і непереборних обставин у реалізації своїх процесуальних прав на момент первинного звернення із скаргою.

У тому числі, аналізуючи вище приведені норми адміністративного процесуального законодавства та запроваджені правила на період дії воєнного стану на території України, апеляційний суд враховує відсутність обмежень як в повноваженнях апелянта так і стосовно його прав, обов`язків на вчинення ним певних процесуальних дій.

Без належного обґрунтування у клопотанні залишаються обставини, пов`язані із відсутністю фінансування на оплату судового збору, як поважна підстава у несвоєчасному вчиненні певних процесуальних та їх залежність від звернення, у тому числі невідкладного, із скаргою на рішення суду.

Таким чином, доводи апелянта про поважність причин пропуску процесуального строку, а також об`єктивність перешкод в оскарженні рішення суду у визначений термін, не знаходять свого підтвердження.

Відповідно до ч. 2 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до ч. 3 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене, враховуючи норми Закону України «Про судовий збір» та процесуального законодавства, вважаю, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху із наданням апелянту строку на усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання:

1) заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням інших поважних підстав для поновлення строку апеляційного оскарження;

2) оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 5954,4 грн. на рахунок П`ятого апеляційного адміністративного суду №UA1015758; отримувач коштів: ГУК у м. Одесі/Приморський р-н/22030101, код ЄДРПОУ отримувача: 37607526, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101 "Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)"; відомча ознака "81" (Апеляційні адміністративні суди).

Керуючись ст.ст. 133, 169, 298 КАС України,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Одеської митниці про відстрочення оплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу Одеської митниці - залишити без руху.

Для усунення недоліків апеляційної скарги надати Одеській митниці десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз`яснити Одеській митниці, що не усунення недоліків апеляційної скарги в частині подання документа про оплату судовому збору є підставою для повернення апеляційної скарги скаржнику.

Роз`яснити Одеській митниці, що не подання заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням інших поважних підстав для поновлення строку апеляційного оскарження, є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: Єщенко О.В.