Справа № 440/6927/22
Суддя: І.Г. Ясиновський
Дата ухвалення: 2022-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2022 року м. ПолтаваСправа № 440/6927/22
Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Ясиновського І.Г., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом Державного підприємства "Агентство місцевих доріг Полтавської області" до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В:

17 серпня 2022 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшов позов Державного підприємства "Агентство місцевих доріг Полтавської області" (надалі по тексту - позивач, ДП "Агентство місцевих доріг Полтавської області") до Державної аудиторської служби України (надалі по тексту - відповідач, Держаудитслужба України), відповідно до якого просить визнання протиправним та скасування висновку Державної аудиторської служби України від 03.08.2022 року про результати моніторингу закупівлі за унікальним номером оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу UА-2021-11-12- 014707-а.

В обґрунтування своїх вимог представник позивача наголошував, що оскаржуваним висновком зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, проте не конкретизовано яких саме заходів має вжити позивач, щоб не допустити їх в подальшому, а відтак такий висновок є неконкретизованим, не містить чітких вимог або рекомендацій щодо способу усунення виявлених порушень.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та провадження у справі відкрито. Вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

08.09.2022 до суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову, посилаючись на правомірність висновку щодо проведення моніторингу закупівлі, зазначивши, що спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, яких саме заходів слід вжити для усунення виявлених порушень, зі свого боку, може привести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства /а.с. 36-39/.

Позивач своїм правом надання відповіді на відзив не скористався.

Згідно з частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України від 06.07.2005 № 2747-IV (надалі також КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Статтею 258 КАС України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

За відсутності клопотань сторін про розгляд справи у відкритому судовому засіданні чи за правилами загального позовного провадження, зважаючи на достатність наданих сторонами доказів та повідомлених обставин, суд розглянув справу у порядку письмового провадження.

Дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини справи та відповідні до них правовідносини.

Позивачем на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель розміщено оголошення про проведення відкритих торгів та тендерну документацію на закупівлю послуг із додаткових робіт по об`єкту: «Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення О1723375 Чорнухи Лубни на ділянці км 27+300-км32+174 Лубенського району Полтавської області» (код ДК 021:2015:45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь), очікуваною вартістю 10 714 420,76 грн (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-11-12-014707-a).

На підставі наказу Держаудитслужби від 11.07.2022 № 136 проведено моніторинг процедури, у тому числі закупівлі UA-2021-11-12-014707-a /а.с. 41-43/.

За результатами такого моніторингу відповідачем складено, підписано та оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель (blob:https://prozorro.gov.ua/97-463d-a537-613e1167d124) висновок про результати моніторингу процедури зазначеної вище закупівлі, затверджений заступником начальника Держаудитслужби України О.Шкуропатом 03.08.2022 №677 /а.с. 44-45/.

Вважаючи свої права порушеними таким висновком, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходив з наступного.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади на момент оголошення спірної закупівлі визначалися Законом України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року №922-VIII (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) (надалі - Закон № 922-VIII).

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

За приписами статті 1 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26 січня 1993 року №2939-ХІІ (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, надалі - Закон №2939-ХІІ) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 Положення).

Відповідно до статті 5 Закону №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Пунктом 2 частини 2 статті 8 Закону №922 передбачено, що рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав, зокрема, інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Підстави та порядок проведення моніторингу у цій справі позивачем під сумнів не ставились.

Статтею 8 Закону №922-VIII визначено порядок здійснення моніторингу публічних закупівель органом державного фінансового контролю, відповідно до частини першої якої моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Частиною 4 статті 8 Закону №922 визначено, що строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина 6 статті 8 Закону №922-VIII).

Згідно з частиною 19 статті 8 Закону №922-VIII форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Так, спірним висновком встановлено, що за результатами аналізу питання своєчасності оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті, або офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів встановлено порушення частини 4? Постанови № 710. За результатами аналізу питання визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, наявності підстав щодо застосування переговорної процедури закупівлі, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору та їх оприлюднення, повноти та своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом - порушень не встановлено.

З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель та з огляду на відсутність механізму його усунення керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Надаючи оцінку встановленим відповідачем порушенням, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 41 постанови Кабінету Міністрів України Про ефективне використання державних коштів від 11 жовтня 2016 року №710 (далі - Постанова №710) - головним розпорядникам бюджетних коштів (розпорядникам бюджетних коштів нижчого рівня), суб`єктам господарювання державного сектору економіки з метою прозорого, ефективного та раціонального використання коштів необхідно забезпечити:

- обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі;

- оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкретної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.

Отже, норма п.41 Постанови №710 має імперативний характер щодо її виконання головними розпорядниками бюджетних коштів (розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня), тобто є обов`язковою.

Відтак, встановлений імперативний обов`язок оприлюднення такої інформації Замовником здійснюється протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкретної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.

Суд наголошує, що позивачем не заперечується факт, що ним дійсно не оприлюднено інформацію про обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкретної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.

Таким чином, встановлене відповідачем порушення відповідає фактичним обставинам справи, підтверджується наявними доказами та не спростовано позивачем.

Стосовно доводів представника про відсутність в оскаржуваному висновку шляхів усунення виявлених порушень, то суд звертає увагу на наступне.

У позові представник позивача наполягає на врахуванні висновків Верховного Суду, викладені у постановах від 5 лютого 2021 року у справі №160/4347/19, від 8 травня 2018 року у справі №826/3350/17, від 10 грудня 2019 року у справі №160/9513/18, від 5 березня 2020 року у справі №160/6502/19.

Так, представник позивача зауважує, що у цих постановах Верховний Суд сформував правову позицію, яка полягає у необхідності вказувати у висновку про результати моніторингу публічної закупівлі, який складає відповідний підрозділ Держаудитслужби, конкретні шляхи усунення виявлених порушень.

З цього приводу суд зазначає наступне.

За своїм змістом висновок Держаудитслужби є індивідуально-правовим актом, який повинен відповідати вимогам, встановленим статтею 2 КАС України. Обґрунтованість, в силу статті 2 КАС України, є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що належить встановити адміністративному суду.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна бути здійснена у письмовій формі, сформована внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції (завдань і функцій відповідно до законодавства), містити чіткі, конкретні і зрозумілі, приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім.

Зобов`язання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.

Така правова позиція неодноразово була висловлена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 5 березня 2020 року у справі №640/467/19, від 23 квітня 2020 року у справі №160/5735/19, від 11 червня 2020 року в справі №160/6502/19, від 26 листопада 2020 року у справі №160/11367/19, на деякі з яких також здійснює покликання і позивач.

Проте, фактичні обставини у вказаних справах, а також у справах, на правові висновки у яких покликається скаржник, не відповідають фактичним обставинам цієї справи, оскільки у згадуваних вище справах висновки Держаудитслужби за результатами моніторингу публічної закупівлі містили або вказівку контролюючого органу «здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень», або взагалі такої не містили. Тобто, відповідний підрозділ Держаудитслужби жодним чином не конкретизував спосіб, у який має бути на його думку усунуто виявлені в ході перевірки порушення.

Відповідні висновки наведені у постанові Верховного Суду від 17 серпня 2022 року у справі №520/14902/2020.

Суд звертає увагу, що в оскаржуваному висновку, з урахуванням встановлених порушень, відповідачем зобов`язано позивача здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущенні порушення та протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Відтак, у вказаному висновку чітко визначено, які дії повинен здійснити позивач, зокрема: "здійснити заходи направлені на притягнення до відповідальності осіб, якими допущенні порушення та протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів". Суд звертає увагу позивача, що є імперативна норму, яку порушив позивача, також саме порушення ним не заперечується і жодним чином не спростовано матеріалами справи, однак сам позивач не зазначив, що саме йому не зрозуміло в визначеному висновком напрямку його подальших дій. Тобто, позивач не зазначив у зв`язку із чим він не міг вжити заходи направлені на притягнення до відповідальності осіб, якими допущенні порушення та протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

В той же час, вжиття позивачем заходів направлених на недопущення встановлених порушень у подальшому, як це визначено в оскаржуваному висновку, призведе до відсутності висновків відповідача в цій частині по відношенню до позивача та відсутності необхідності подавати позивачем безпідставні позови до суду, що в свою чергу призведе до позитивного ефекту у вигляді зменшення зайвої роботи як позивача так і відповідача.

Крім того, позивачем не зазначено у позові, які конкретні його права порушенні вказаним зобов`язанням в оскаржуваному висновку. Оскаржуваний висновок не містить зобов`язання для позивача щодо припинення договірних відносин із учасником закупівлі, а містить зобов`язання щодо вжиття заходів на недопущення вказаних порушень у майбутньому, тобто жодним чином не створює для позивача нових обов`язків в частині предмету закупівлі, не скасовує та не звужує його прав, що потребують захисту, а лише вказує на необхідність дотримання у майбутньому законодавства, що регулює проведення публічних закупівель.

Суд захищає реально порушенні права, а не обов`язок позивача дотримуватися вимог чинного законодавства у сфері державних закупівель у майбутньому. Вказаний обов`язок спрямований на майбутнє та може не настати, зокрема через зміни в законодавстві у майбутньому або у разі не участі позивача у сфері державних закупівель. При цьому, обов`язок позивача притягнення до відповідальності осіб, зазначений в оскаржуваному висновку, стосується лише осіб "якими допущені порушення", які жодним чином не спростовані позивачем.

Предметом висновку, як і предметом розгляду справи в суді не були обставини встановлення наявності таких осіб "якими допущені порушення". Вказані обставини встановлюються за спеціальною процедурою та за її наслідками може не бути встановлено таких осіб у позивача, зокрема виходячи із відсутності вини та причин, які б залежали від таких осіб через які виникли порушення про які зазначено в оскаржуваному висновку та/або закінчення строку притягнення до відповідальності за вказані порушення.

В той час, як на момент оскарження вказаного висновку позивач, спростувавши виявленого порушення, жодним чином не обґрунтував яке його право порушене та яким чином скасування оскаржуваного висновку призведе до відновлення порушеного права.

Зважаючи на встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини справи та враховуючи вищенаведені норми законодавства, якими урегульовано спірні відносини, суд встановив відсутність доказів у справі, що розглядається в підтвердження наведених позивачем підстав для визнання протиправним та скасування оспорюваного висновку, а відтак заявлені позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими та відповідно дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог повністю.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позову підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову Державного підприємства "Агентство місцевих доріг Полтавської області" (вул. Зигіна, буд.1, м. Полтава, Полтавська область, 36014, ідентифікаційний код 41984916) до Державної аудиторської служби України (вул. Сагайдачного, буд. 4, м. Київ, 04070, ідентифікаційний код 40165856) про визнання протиправним та скасування висновку відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному ч.8 ст. 18, ч.ч. 7-8 ст. 44 та ст. 297 КАС України, а також з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених підп. 15.5 підп. 15 п. 1 р. VII "Перехідні положення" КАС України.

Суддя І.Г.Ясиновський