Справа № 813/2703/16
Суддя: Чаплик Ірина Дмитрівна
Дата ухвалення: 2022-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№813/2703/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

19 жовтня 2022 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Чаплик І.Д., при секретарі судового засідання Посмітюх К.Т. розглянувши в порядку відкритого судового засідання у місті Львові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Городоцької районної державної адміністрації, треті особи Орендне підприємство Львівське обласне проектно-виробниче архітектурно планувальне бюро, відділ містобудування та архітектури Городоцької районної державної адміністрації про визнання протиправним і скасування розпорядження,-

у судове засідання сторони не з`явились, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення судового засідання -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Городоцької районної державної адміністрації, треті особи Орендне підприємство Львівське обласне проектно-виробниче архітектурно планувальне бюро, відділ містобудування та архітектури Городоцької районної державної адміністрації про визнання протиправним і скасування розпорядження, в якому просила визнати протиправним та скасувати розпорядження Городоцької районної державної адміністрації від 14 березня 2016 року "Про анулювання будівельного паспорта".

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 10 серпня 2017 року позовні вимоги було задоволено: визнано протиправним та скасовано розпорядження Городоцької районної державної адміністрації від 14 березня 2016 року №96 Про анулювання паспорта.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23 квітня 2019 року рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10 серпня 2017 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

За результатами касаційного перегляду постановою Верховного Суду від 12 липня 2022 року скасовано постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23 квітня 2019 року та рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10 серпня 2017 року у справі №813/2703/16, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Матеріали справи надійшли до Львівського окружного адміністративного суду 03.08.2022.

Ухвалою від 08.08.2022 суд прийняв справу до провадження та призначив підготовче засідання у справі на 07 вересня 2022 року.

23.08.2022 на адресу суду надійшли письмові пояснення ОСОБА_1 щодо суті спору, в яких позивач обгрунтовує свою правову позицію та просить позовні вимоги задоволити.

07.09.2022 на адресу суду надійшла заява ОСОБА_2 про вступ в справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

В підготовче засідання 07.09.2022 з`явився лише представник позивача, інші учасники справи не з`явилися, хоча належним чином були повідомлені про час та місце судового засідання. Суд протокольною ухвалою відклав підготовче засідання на 05.10.2022 за клопотанням представника позивача, вирішення заяви ОСОБА_2 про вступ в справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору відкладено до наступного засідання для надання можливості всім учасникам спору ознайомитися з вказаною заявою та висловити свою позицію з її приводу.

В підготовче засідання 05.10.2022 сторони не з`явилися, явку уповноважених представників не забезпечили, хоча належним чином буди повідомлені про час та місце судового засідання, клопотання про розгляд справи без їх участі до суду не надходило.

В підготовче засідання 19.10.2022 сторони повторно не з`явилися, явку уповноважених представників не забезпечили, хоча належним чином буди повідомлені про час та місце судового засідання, клопотання про розгляд справи без їх участі до суду не надходило.

Відповідно до вимог частини першої статті 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з пунктами 1-2 частини третьої цієї статті, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки.

За правилами частини п`ятої статті 205 КАС України передбачено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Слід зазначити, що неприбуття в підготовче/судове засідання позивача є повторним, коли ні позивач, ні його представник вдруге не прибули на розгляд справи і в суду є достовірні докази про те, що обидва рази позивача було належним чином повідомлено про необхідність з`явлення до судового засідання та про дату, час та місце судового розгляду справи.

Поняття повторності означає вчинення дії знову, основною ознакою повторності є здійснення аналогічного, тотожного. А тому повторне неприбуття, як підстава для залишення позовної заяви без розгляду, означає неявку у підготовче/судове засідання два чи більше разів без поважних причин або без повідомлення про причини неприбуття протягом усього розгляду справи.

Про час та місце судового засідання 05.10.2022 представник позивача був повідомлений належним чином, що підтверджується його розписом на повідомленні від 07.09.2022, що наявне в матеріалах справи.

У зв`язку з недостатнім фінансуванням суду на здійснення витрат на закупівлю поштових марок та оплати послуг відправлення поштової кореспонденції, про відкладення підготовчого засідання на 19.10.2022 суд повідомив представнику позивача телефонограмою на зазначений ним в наявному в матеріалах справи повідомленні від 07.09.2022 номер засобу зв`язку, про що складено довідку від 07.10.2022.

Згідно з вимогами частини 1 статті 129 КАС України за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві.

Згідно з вимогами частин 2-3 статті 129 КАС України учасник судового процесу повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду, приєднується секретарем судового засідання до справи і вважається належним повідомленням учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою учаснику судового процесу з моменту надходження до суду підтвердження про отримання тексту повістки. Якщо протягом дня, наступного за днем надсилання тексту повістки, підтвердження від учасника судового процесу не надійшло, секретар судового засідання складає про це довідку, що приєднується до справи і підтверджує належне повідомлення учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою з моменту складання секретарем судового засідання відповідної довідки.

Таким чином, повістка про відкладення підготовчого засідання на 19.10.2022 вважається належним чином врученою представнику позивача, а останній - таким, що був належно повідомлений про час та місце підготовчого засідання на 19.10.2022.

Враховуючи викладене, в силу приписів частини 10 статті 126 КАС України позивач вважається таким, що належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи на підготовчі засідання 05.10.2022 та 19.10.2022.

За правилами пункту 4 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Залишення позовної заяви без розгляду - це форма вирішення справи без ухвалення остаточного рішення у зв`язку з виникненням обставин, які перешкоджають її розгляду; але можуть бути усунуті в майбутньому. Позовна заява залишається без розгляду за наявності встановлених в судовому засіданні обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права позивача на звернення до суду за захистом, але застосування яких можливе в подальшому.

Частина 2 статті 44 КАС України передбачає, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, а згідно з частиною 1 статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 4 КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Тому, будучи ініціатором судового розгляду, позивач, у першу чергу, має активно, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.

Відповідно до частини другої статті 131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Позивач про причини неявки, у тому числі, про їx поважність суду не повідомляв, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав.

Таким чином, позивач повторно не прибув в судове засідання і така неявка, зважаючи на предмет позову, обсяг та зміст доказів, які потребують дослідження під час судового розгляду, перешкоджає розгляду справи. Такої ж позиції дотримується Верховний Суд в ухвалі від 22.08.2022 по справі №9901/519/21.

При цьому, суд враховує, що в підготовчому засіданні 07.09.2022 представнику позивача було повідомлено про надходження заяви ОСОБА_2 про вступ в справу як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, вирішення якої відкладено для врахування позиції учасників справи, в тому числі позиції позивача. Однак, до суду жодних пояснень від позивача з цього приводу не надходило.

Крім цього, предметом спору в даній справі є розпорядження від 14.03.2016 № 96 "Про анулювання будівельного паспорта", прийняте Городоцькою районною державною адміністрацією, правонаступником якої є Львівська районна державна адміністрація Львівської області, про що зазначає позивач в своїх поясненнях, однак жодних клопотань щодо зміни процесуального статусу сторін від позивача не надходило.

Згідно § 2 глави 6 КАС України можна визначити порядок розгляду адміністративної справи, а саме:

- у призначений для розгляду справи час головуючий відкриває судове засідання та оголошує, яка справа розглядається (стаття 199 КАС України);

- встановлення можливості розглянути адміністративну справу за умов явки конкретних учасників справи (статті 202, 205, 206 КАС України);

- роз`яснення учасникам справи їхніх прав та обов`язків (стаття 203 КАС України);

- розгляд заяв та клопотань (стаття 204 КАС України);

- роз`яснення прав і обов`язків експерта, присяга експерта (стаття 207 КАС України).

З аналізу вищезазначених норм права вбачається, що після відкриття судового засідання, суд доповідає про час та місце розгляду справи та встановлює явку всіх учасників справи та з`ясовує поважність причини неявки в судове засідання певних учасників, а вже в подальшому - розгляд клопотань чи заяв, які заявляються сторонами.

Враховуючи, що під час розгляду справи у відкритому підготовчому засіданні було з`ясовано, що позивач не з`явився у судове засідання і від нього не надходило клопотань (заяв) про розгляд справи за його відсутності та не надано письмових пояснень щодо розгляду заяви ОСОБА_2 про вступ в справу як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, суд доходить висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду.

Подібної позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 28.04.2022 по справі № 640/20533/19, в якій зазначає, що згідно частини першої статті 204 КАС України головуючий суддя з`ясовує, чи мають учасники справи заяви/клопотання та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи, а тому визначальним є факт присутності сторони (в даному випадку позивача) при розгляді заяв/клопотань, а також надання ним пояснень (заслуховування думки) тощо.

Суд зазначає, що законодавче формулювання ч.5 ст. 205 КАС України якщо неявка перешкоджає розгляду справи означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18.12.2019 у справі № 9901/949/18 та від 27.05.2020 у справі № 9901/11/19.

В даній справі суд вважає, що без пояснень позивача, подальший розгляд справи, з урахуванням правовідносин, які є предметом позову, є неможливим.

За таких обставин, в силу приписів пункту 4 частини першої статті 240 КАС України позов підлягає залишенню без розгляду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також у рішенні Європейського суду з прав людини Чірікоста і Віола проти Італії визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв розумності строку є саме поведінка заявника. Суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Тривала неявка до суду позивача може свідчити про втрату ним інтересу до вирішення справи, а вирішення спору без позивача при таких обставинах є порушенням такого принципу адміністративного судочинства, як диспозитивність. Поняття диспозитивності виходить із латинського dispono (розпоряджаюся) та означає надання особам, які беруть участь у справі, можливості вільно розпоряджатися своїми матеріальними та процесуальними правами на власний розсуд. Сутність цього принципу ґрунтується на таких, зокрема, положеннях: хто хоче здійснити свої права, повинен сам потурбуватися про це; особа, який належить право, може від нього відмовитися; нікого не можна примушувати пред`явити позов проти своєї волі.

Суд, зважаючи на значення спору для позивача, розцінює неприбуття в судові засідання позивача чи його представника, як втрату позивачем процесуального інтересу до розгляду та вирішення справи.

Згідно із ч. 4 ст. 240 КАС України особа, позов якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись п.4 ч.1 ст.240, ст.ст. 241-246, 256, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

у х в а л и в :

позовну заяву ОСОБА_1 до Городоцької районної державної адміністрації, треті особи Орендне підприємство Львівське обласне проектно-виробниче архітектурно планувальне бюро, відділ містобудування та архітектури Городоцької районної державної адміністрації про визнання протиправним і скасування розпорядження Городоцької районної державної адміністрації від 14 березня 2016 року "Про анулювання будівельного паспорта" - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до адміністративного суду в загальному порядку після усунення підстав, з яких позовна заява була залишена без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду із урахуванням п.п.15.5 п.15 Р.VII Перехідні положення КАС України шляхом подання апеляційної скарги у п`ятнадцятиденний строк з дати складання ухвали.

Суддя Чаплик І.Д.