Справа № 580/3827/22
Суддя: Валентин ГАРАЩЕНКО
Дата ухвалення: 2022-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

18 жовтня 2022 року справа № 580/3827/22 м. Черкаси

Cуддя Черкаського окружного адміністративного суду Гаращенко В.В., розглянувши у письмовому провадженні клопотання позивача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження з повідомленням сторін у адміністративній справі за позовом Інституту Військово-Морських Сил Національного університету «Одеська морська академія» до ОСОБА_1 про скасування рішення, визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Інститут Військово-Морських Сил Національного університету «Одеська морська академія» звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення витрат, пов`язаних з утриманням у вищому навчальному закладі у сумі 75975,00 грн.

Ухвалою судді від 12.09.2022 відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного провадження без виклику учасників справи в судове засідання.

Відповідач 11.10.2022 подала до суду відзив на позовну, в якому просить розглядати справу в порядку загального позовного провадження з повідомленням сторін.

Вирішуючи вказане клопотання, суд виходить з наступного.

Адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного) (ч. 1 ст. 12 КАС України).

Згідно ч. 2 ст. 12 КАС України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною 3 ст. 257 КАС України зазначено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд враховує, що дана справа не належить до переліку справ, які обов`язково розглядаються за правилами загального позовного провадження, і питання про її складність вирішується судом з урахуванням критеріїв ч. 3 ст. 257 КАС України.

Крім того, слід вказати, що за ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд також звертає увагу, що учасник справи під час розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не позбавляється права заявляти клопотання, надавати докази та подавати свої доводи і заперечення щодо тверджень іншої сторони.

При цьому, тлумачення норм права та оцінка доказів наданих учасниками справи є прерогативою суду та не потребує особистої участі представників сторін.

Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08.12.1983 у справі Axen v. Germany (Аксен проти Німеччини), заява № 8273/78; рішення від 25.04.2002 у справі Varela Assalino v. Portugal (Варела Ассаліно проти Португалії), заява №64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Аналогічний висновок викладений в ухвалі Великої Палати Верховного суду від 24 січня 2020 року у справі № 9901/491/19.

Отже, враховуючи категорію справи, приймаючи до уваги відсутність необхідності призначати експертизу, викликати свідків, кількість сторін справи, тому суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Керуючись статтями 12, 248, 256, 257, 262-263 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання.

Суддя Валентин ГАРАЩЕНКО