Справа № 440/6867/22
Суддя: М.В. Довгопол
Дата ухвалення: 2022-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2022 року м. ПолтаваСправа № 440/6867/22

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Довгопол М.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Лукаш А.В.,

представника позивача Антонової В.М.,

представника відповідача Сергієнко І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Стислий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державної служби України з питань праці (далі відповідач, Держпраці) про визнання протиправним та скасування наказу Державної служби України з питань праці № 663-К від 08.08.2022 Про накладання дисциплінарного стягнення на ОСОБА_2 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є безпідставним, оскільки позивач, як державний службовець, надаючи лист-роз`яснення від 30.05.2022 № ПЛ/1/2822-22 керівнику ПрАТ «Полтавський ГЗК» з посиланням на нормативно-правові акти, діяв в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з дотриманням принципів державної служби, його діями не спричинено порушень цілісності державного та комунального майна, не завдано збитків державі або підприємству, не порушено режим роботи останнього, натомість відповідачем під час прийняття спірного наказу порушено принцип обґрунтованості, оскільки не досліджено пояснень позивача у межах дисциплінарного провадження, не взято до уваги, що в п. 1 окремого доручення т.в.о. голови Держпраці від 03.06.2021 № Д-204/1/12.3 21 наголошувалося про необхідність у разі прийняття рішення щодо повернення декларації без розгляду зазначати вичерпний перелік причин та недоліків, що стали підставами прийняття такого рішення, а не здійснювати деталізацію конкретного обладнання, щодо якого встановлено невідповідність. Крім того, наказ № 663-К від 08.08.2022, яким позивачеві оголошено догану, винесено з порушенням вимог частини 11 статті 69 та частини 1 статті 77 Закону України «Про державну службу» в частині обов`язку суб`єкта призначення протягом 10 календарних днів прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати відмову протягом цього строку.

2. Стислий зміст заперечень відповідача

У відзиві на позовну заяву /а.с. 153 - 158, т. 1/ представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі, посилаючись на те, що в межах дисциплінарного провадження, порушеного на підставі службової записки начальника відділу ринкового нагляду та надання адміністративних послуг В.Павлуня від 08.06.2022 № 649/СП/12-22а, дисциплінарною комісією у діях ОСОБА_1 встановлено ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», за яке може бути застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани, з огляду на відсутність у листі-роз`ясненні Управління Держпраці у Полтавській області від 30.05.2022 № ПЛ/1/2822-22 за підписом ОСОБА_1 будь-якої деталізації обладнання, щодо якого встановлено невідповідність. Наголошував, що невиконання чи неналежне виконання посадових обов`язків полягає у невчиненні чи неналежному вчиненні особою дій у межах наданих їй законом прав та обов`язків. За таких обставин дисциплінарною комісією 19.07.2022 внесено подання суб`єкту призначення щодо застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення, а суб`єктом призначення, враховуючи відсутність ОСОБА_1 на робочому місці у зв`язку з перебуванням на лікарняному з 25.07.2022 по 05.08.2022, оголошено догану наказом від 08.08.2022 № 663-к».

3. Процесуальні дії по справі

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 22.08.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання /а.с. 121, т. 1 /.

Протокольною ухвалою суду від 20.09.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В ході розгляду справи представник позивача підтримала позовні вимоги, просила їх задовольнити, представник відповідача, яка брала участь у режимі відеоконференції, проти позову заперечувала, просила відмовити у його задоволенні.

ІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Заслухавши вступне слово учасників справи, дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини справи та відповідні правовідносини.

ОСОБА_1 обіймає посаду начальника Управління Держпраці у Полтавській області, на яку призначений з 11.06.2015 згідно із наказом Державної служби з питань праці від 10.06.2015 № 39-кт /а.с. 16, т.1/.

Наказом Держпраці від 15.06.2022 № 451-К /а.с. 21, т.1/ на підставі службової записки начальника відділу ринкового нагляду та надання адміністративних послуг В.Павлуня від 08.06.2022 № 649/СП/12-22а /а.с. 20, т.1/ порушено дисциплінарне провадження стосовно державного службовця ОСОБА_1 , утворено дисциплінарну комісію для здійснення дисциплінарного провадження та затверджено її склад.

У службовій записці від 08.06.2022 № 649/СП/12-22а зазначалося, що відповідно до аналізу наданих листом Управління Держпраці у Полтавській області від 02.06.2022 № ПЛ/1/2916-22, копій декларацій відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці, які були повернуті без розгляду, разом з копіями листів-роз`яснень щодо залишення без розгляду документів, за період з 27.05.2022 по 02.06.2022, зокрема, встановлено, що у листі роз`ясненні керівнику ПрАТ «Полтавський ГЗК» про повернення декларації без розгляду, відсутні вичерпні переліки причин повернення декларації від 23.05.2022 № 247847-О без розгляду, що може свідчити про неправомірність повернення документів без реєстрації відповідної декларації без розгляду.

Листом від 14.07.2022 № 27-Д /а.с. 23, т.1/ Дисциплінарна комісія повідомила позивача про порушення дисциплінарного провадження відповідно до наказу Держпраці від 15.06.2022 № 451-к та запросила на засідання комісії 19.07.2022 о 16:00.

Позивачем подано письмові пояснення Дисциплінарній комісії, в яких зазначено, що декларація ПрАТ «Полтавський ГЗК» № 247849-О була заповнена з порушенням постанови Кабінету Міністрів України від 03.02.2021 № 77, у зв`язку з чим позивач дав вказівку начальнику відділу експертної роботи, ринкового нагляду та надання адміністративних послуг ОСОБА_3 зв`язатися з представниками підприємства по телефонах, вказаних в декларації, та пояснити суть невідповідностей Декларації та постанови КМУ, після чого посадовими особами відділу проведено консультативно-роз`яснювальну роботу в телефонному режимі з представниками ПрАТ «Полтавський ГЗК» ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які погодились із зауваженнями та заявили, що повторно направлять Декларацію після усунення вказаних недоліків. 27.05.2022 до Управління через ЦНАП Полтавської міськради надійшла Декларація від 27.05.2022 № 24829-0 від ПрАТ «Полтавський ГЗК», де з 2509 одиниць обладнання, яке було невірно віднесено до вказаного в попередній декларації пункту переліку машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, залишилось 560 одиниць обладнання, які вказані у поданій Декларації відповідно до постанови КМУ від 03.02.2021 № 77. Дана Декларація була розглянута протягом доби і зареєстрована Управлінням, а 30.05.2022 Управлінням надано керівнику ПрАТ «Полтавський ГЗК» лист-роз`яснення № ПЛ/1/2822-22 щодо повернення без розгляду Декларації від 23.05.2022 № 247847-О з вичерпним переліком причин, що стали підставами прийняття такого рішення. Що стосується деталізації конкретного обладнання, то така вимога не передбачена жодним нормативним чи законодавчим актом та не вказана в окремому дорученні т.в.о. голови Держпраці № Д-204/1/12.3-21 від 03.06.2021. Таким чином позивач зазначив, що у його діях відсутній факт вчинення дисциплінарного проступку та підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності.

19.07.2022 дисциплінарною комісією складено на ім`я голови ОСОБА_6 подання для здійснення дисциплінарного провадження стосовно державного службовця ОСОБА_1 , начальника Управління Держпраці у Полтавській області /а.с. 12 14, т.2/, в якому комісія рекомендувала застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення, передбачене пунктом 2 частини першої статті 66 Закону України «Про державну службу» - догану. За висновком комісії, викладеним у поданні, ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, передбачений пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», підставою для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності є неналежне виконання актів органів державної влади, а саме: пункту 21 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 № 1107, яке полягає у тому, що начальник Управління Держпраці у Полтавській області ОСОБА_1 у листі-роз`ясненні Управління Держпраці у Полтавській області від 30.05.2022 № ПЛ/1/2822-22, яким повідомлено керівника ПрАТ «Полтавський ГЗК» про повернення декларації без розгляду, не зазначив, які саме машини, механізми, устатковання підвищеної небезпеки не відповідають вимогам, встановленим Порядком видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 № 1107, та переліком машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2021 № 77.

Вказане подання внесено суб`єкту призначення у день його підписання 19.07.2022, що підтверджено додатковими поясненнями представника відповідача від 07.10.2022 /а.с. 31 34, т.2/.

Листом від 19.07.2022 № 31-О Дисциплінарна комісія повідомила також позивача про внесення суб`єкту призначення подання від 19.07.2022 за результатами розгляду дисциплінарної справи /а.с. 24, т.1/.

20.07.2022 позивач подав письмові пояснення на ім`я голови Держпраці ОСОБА_7 /а.с. 25, т.1/, в яких зазначив про те, що в його діях відсутній факт вчинення дисциплінарного проступку, відсутня провина та відсутні підстави для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, просив при прийнятті рішення взяти до уваги пояснення, надане ним 18.07.2022 дисциплінарній комісії.

Наказом Держпраці від 08.08.2022 № 663-К «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_2 » оголошено догану ОСОБА_1 , начальнику Управління Держпраці у Полтавській області, за вчинення проступку, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу» (неналежне виконання актів органів державної влади), а саме: пункту 21 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 № 1107, яке полягає у тому, що начальник Управління Держпраці у Полтавській області Щербак С.Л. у листі-роз`ясненні Управління Держпраці у Полтавській області від 30.05.2022 № ПЛ/1/2822-22, яким повідомлено керівника ПрАТ «Полтавський ГЗК» про повернення декларації без розгляду, не зазначив, які саме машини, механізми, устатковання підвищеної небезпеки не відповідають вимогам, встановленим Порядком видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 № 1107, та переліком машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2021 № 77 /а.с. 17, т. 1/.

Не погодившись із вказаним наказом, позивач оскаржив його до суду.

ІІІ. ДЖЕРЕЛА ПРАВА

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

За приписами частин 1, 6 статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, правовий статус державного службовця регулює Закон України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року № 889-VIII (надалі Закон № 889-VIII, у редакції, чинній на час спірних правовідносин) .

Відповідно до частини 3 статті 5 Закону № 889-VIII дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

За приписами пунктів 1, 8 частини 1 статті 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Статтею 62 Закону № 889-VIII визначені обов`язки державного службовця щодо додержання службової дисципліни та передбачено, що державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: 1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; 2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; 3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів. Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.

Згідно з частиною 1 статті 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до частини 1 статті 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону № 889-VIII передбачено, що дисциплінарним проступком, зокрема, є: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень

За змістом частини 1 статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану (частина 3 статті 66 Закону № 889-VIII).

Відповідно до частини 1 статті 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Згідно з частиною 1 статті 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

За приписами частин 10, 11 статті 69 Закону № 889-VIII результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Постановою Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 р. № 1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження, який визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців.

Відповідно до частини 2 статті 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Частиною 4 статті 74 Закону № 889-VIII встановлено, що дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні.

Згідно з частиною 1 статті 77 Закону № 889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

ІV. ВИСНОВКИ СУДУ

Аналіз наведених положень Закону № 889-VIII свідчить, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, державний службовець може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності з накладенням суб`єктом призначення на такого державного службовця дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

При цьому невиконання чи неналежне виконання посадових обов`язків полягає у невчиненні чи неналежному вчиненні особою дій у межах наданих їй законом прав та обов`язків.

Відповідна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.05.2022 у справі № 300/3980/20.

Із наказу Держпраці від 08.08.2022 № 663-К «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_2 », який є предметом спору, слідує, що позивачеві оголошено догану за вчинення проступку, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу» (неналежне виконання актів органів державної влади), а саме: пункту 21 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 № 1107, яке полягає у тому, що начальник Управління Держпраці у Полтавській області Щербак С.Л. у листі-роз`ясненні Управління Держпраці у Полтавській області від 30.05.2022 № ПЛ/1/2822-22, яким повідомлено керівника ПрАТ «Полтавський ГЗК» про повернення декларації без розгляду, не зазначив, які саме машини, механізми, устатковання підвищеної небезпеки не відповідають вимогам, встановленим Порядком видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 № 1107, та переліком машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2021 № 77 /а.с. 17, т. 1/.

Таким чином, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності визначено неналежне виконання акту органу державної влади пункту 21 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 № 1107 (далі Порядок № 1107).

Суд бере до уваги, що Порядок № 1107 визначає процедуру видачі або відмови у видачі, переоформлення, анулювання Держпраці та її територіальними органами дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки (далі - дозвіл).

Пп. 30, 31 п. 4 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 р. № 96, передбачено, що Держпраці відповідно до покладених на неї завдань видає у передбачених законодавством випадках дозволи на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, контролює дотримання умов дії таких дозволів; здійснює у передбачених законодавством випадках реєстрацію: декларацій відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці;

Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи (п. 7 Положення № 96).

Відповідно до Розподілу обов`язків між начальником Управління Держпраці у Полтавській області та його заступниками, затвердженого наказом Управління Держпраці у Полтавській області від 22.02.2021 № 13 /а.с.51 54, т.1/, начальник Управління очолює Управління Держпраці, здійснює керівництво його діяльністю, представляє Управління Держпраці у відносинах з іншими органами, підприємствами, установами, організаціями, здійснює керівництво Управлінням Держпраці, несе персональну відповідальність за організацію та результати його діяльності.

Пунктом 21 Порядку № 1107 передбачено, що виконання робіт підвищеної небезпеки, що зазначені у групі Б додатка 2, експлуатація (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, зазначених у групі Б переліку, машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2021 р. № 77, здійснюються на підставі декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці за формою згідно з додатком 8.

Декларація подається роботодавцем не пізніше ніж за п`ять робочих днів до початку виконання робіт підвищеної небезпеки та експлуатації машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки. Документи повертаються протягом п`яти робочих днів без розгляду у разі незаповнення полів, зазначення робіт підвищеної небезпеки та машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, які не відповідають вимогам, встановленим цим Порядком та переліком машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2021 р. № 77.

Декларація подається роботодавцем або уповноваженою ним особою, надсилається поштою до адміністратора центру надання адміністративних послуг у паперовій формі або в електронній формі через Єдиний державний веб-портал електронних послуг, у тому числі через інтегровану з ним інформаційну систему Держпраці.

Територіальний орган Держпраці здійснює реєстрацію декларацій на безоплатній основі протягом п`яти робочих днів з дня їх отримання.

Відмова в реєстрації декларації не допускається.

У разі зміни відомостей або виявлення суб`єктом господарювання помилки в поданій декларації суб`єкт господарювання в порядку, встановленому цим пунктом для подання декларації, подає оновлену декларацію протягом семи робочих днів з дня настання таких змін або з дня подання декларації в разі виявлення помилки.

Таким чином пунктом 21 Порядку № 1107 передбачено дві підстави, за наявності яких декларація роботодавця повертається без розгляду:

1) у разі незаповнення полів,

2) зазначення робіт підвищеної небезпеки та машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, які не відповідають вимогам, встановленим цим Порядком та переліком машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2021 р. № 77.

Матеріалами справи підтверджено, що 23.05.2022 роботодавцем ПрАТ «Полтавський ГЗК» подано до Управління Держпраці у Полтавській області Декларацію відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці (вх. № 4234/ПЛ/1-22) /а.с. 55 87, т. 1/, в якій наведено відповідний перелік машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки.

За результатами розгляду вказаної декларації Управлінням Держпраці у Полтавській області направлено керівнику ПрАТ «Полтавський ГЗК» лист- роз`яснення від 30.05.2022 № ПЛ/1/2822-22 за підписом начальника Управління Сергія Щербака /а.с. 19, т.1/, в якому зазначено, що під час розгляду Декларації встановлено невідповідність заявлених типів машин і устатковання підвищеної небезпеки до вказаного в поданій Декларації пункту переліку машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, у зв`язку з чим, з урахуванням пункту 21 Порядку, документи повертаються без розгляду.

Суд зауважує, що постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2021 р. № 77 затверджено Перелік машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, який поділяється на групу А та групу Б . Додатком № 2 до Порядку № 1107 є Перелік видів робіт підвищеної небезпеки, який включає види робіт підвищеної небезпеки, які виконуються на підставі дозволу (Група А) та види робіт підвищеної небезпеки, які виконуються на підставі декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці (Група Б).

Саме для виконання робіт підвищеної небезпеки, що зазначені у групі Б додатка 2, а також експлуатації (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, зазначених у групі Б переліку, машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2021 р. № 77, передбачено подання декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці та її реєстрацію Держпраці та її територіальними органами.

Суд акцентує увагу на тому, що під час дисциплінарного провадження щодо позивача Дисциплінарною комісією не встановлено, а також у спірному наказі щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не відображено, що подана 23.05.2022 роботодавцем ПрАТ «Полтавський ГЗК» декларація відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці (вх. № 4234/ПЛ/1-22) відповідала вимогам, встановленим Порядком № 1107 та переліком машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2021 р. № 77, в частині заявлених типів машин і устатковання підвищеної небезпеки, і що начальник Управління Держпраці у Полтавській області не мав підстав для повернення її без розгляду.

У письмових поясненнях /а.с. 35 39, т.2/ представником позивача наведено ряд випадків неправильного віднесення ПрАТ «Полтавський ГЗК» устатковання до відповідних груп Переліку машин, механізмів та устатковання підвищеної небезпеки, заперечень щодо яких відповідачем не надано.

Таким чином наявність підстав для повернення декларації ПрАТ «Полтавський ГЗК» від 23.05.2022 без розгляду з огляду на зазначення робіт підвищеної небезпеки та машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, які не відповідають встановленим вимогам, не є спірним фактом.

Натомість, проступок позивача, за який його притягнуто до дисциплінарної відповідальності, визначено у тому, що у листі-роз`ясненні Управління Держпраці у Полтавській області від 30.05.2022 № ПЛ/1/2822-22, не зазначено, які саме машини, механізми, устатковання підвищеної небезпеки не відповідають вимогам, встановленим Порядком видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 № 1107, та переліком машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2021 № 77.

Суд наголошує, що в силу приписів частини 1 статті 65 Закону № 889-VIII дисциплінарним проступком є протиправна винна дія або бездіяльність чи прийняття рішення.

Отже, об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними й поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає в порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом №889-VIII, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Особливе значення під час визначення діяння державного службовця як дисциплінарного проступку має наявність у вчиненні цього діяння вини державного службовця - певного ставлення особи до своїх протиправних дій і їхніх шкідливих наслідків.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 10.03.2020 у справі № 820/2054/17.

Суд зазначає, що пункт 21 Порядку № 1107, неналежне виконання якого відповідачем визначено як дисциплінарний проступок позивача, не містить положень, які б встановлювали форму, обов`язкові реквізити, складові частини, зміст рішення про повернення декларації без розгляду, регламентуючи лише підстави для повернення декларації без розгляду. Порушення інших правових норм під час виконання пункту 21 Порядку № 1107, які б свідчили про неналежність виконання пункту 21 Порядку № 1107, відповідачем не встановлено і у спірному наказі не зазначено.

Враховуючи викладене, факт протиправності дій позивача у зв`язку із не зазначенням конкретних машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, які не відповідають встановленим вимогам, під час повернення декларації ПрАТ «Полтавський ГЗК» відповідачем не обґрунтовано та не підтверджено.

Суд зауважує, що деталізація машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, які не відповідають встановленим вимогам, у рішенні щодо повернення декларації без розгляду сприяє визначеності у відносинах роботодавця із суб`єктом владних повноважень та дозволяє роботодавцю оперативно усунути недоліки.

Водночас для констатації факту неналежного виконання акту органу державної влади у зв`язку із відсутністю такої деталізації необхідне з`ясування правового регламентування способу виконання такого акту та встановлення факту порушення такого способу, що відповідачем не здійснено.

Стосовно посилання представника відповідача у відзиві на наявність окремого доручення т.в.о. голови Держпраці від 03.06.2021 № Д-204/1/12.3-21, яким зобов`язано начальників Головних управлінь (Управлінь) Держпраці, у разі прийняття рішень щодо повернення декларацій без розгляду, згідно абзацу 2 пункту 21 Порядку № 1107, у листах відповідях суб`єктам господарювання зазначати вичерпний перелік причин та недоліків, що стали підставами прийняття такого рішення /а.с. 18, т.1/, суд зауважує, що ані у поданні Дисциплінарної комісії від 19.07.2022, а ні у наказі Держпраці від 08.08.2022 № 663-К «Про накладення дисциплінарного стягнення на Сергія Щербака» не зазначено про порушення позивачем відповідного окремого доручення. Крім того, відповідачем взагалі не надано до суду доказів доведення до відома позивача вказаного доручення.

Таким чином, матеріалами справи не підтверджено та відповідачем не доведено, що позивачем вчинено дисциплінарний проступок, передбачений пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», у формі неналежного виконання актів органів державної влади, а саме: пункту 21 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 № 1107.

Також суд зазначає, що відповідачем не враховано усі обставини, які мали значення для висновку про наявність у діях позивача дисциплінарного проступку та підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, а саме: не взято до уваги, що у телефонному режимі посадовими особами Управління Держпраці надано роз`яснення представникам ПрАТ «Полтавський ГЗК» щодо суті зауважень до Декларації від 23.05.2022, про що зазначено позивачем у поясненнях від 18.07.2022 Дисциплінарній комісії та підтверджується службовими записками працівників Управління Держпраці у Полтавській області /а.с. 44 46, т.2/, після чого ПрАТ «Полтавський ГЗК» подано правильні Декларації від 27.05.2022 /а.с. 89 99, т. 1/ та від 12.07.2022 /а.с. 101 108, т. 1/, які були зареєстровані Управлінням 27.05.2022 та 15.07.2022 відповідно. Таким чином на час складання подання Дисциплінарної комісії від 19.07.2022 та прийняття відповідачем наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності будь-які негативні наслідки, шкода внаслідок складення листа від 30.05.2022 № ПЛ/1/2822-22 про повернення декларації без розгляду були відсутні.

При цьому у поданні Дисциплінарної комісії від 19.07.2022 суб`єкту призначення за наслідками здійснення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 констатовано, що у дисциплінарної комісії відсутні будь-які документи (матеріали), що підтверджують настання тяжких наслідків внаслідок неналежного виконання ОСОБА_1 актів органів державної влади.

Крім того, суд звертає увагу на те, що позивач мав бездоганну попередню поведінку та не піддавався дисциплінарним стягненням, що також зафіксовано у поданні, та є в силу вимог пункту 2 частини 2 статті 67 Закону № 889-VIII обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, водночас із змісту подання не вбачається, яким чином враховано відповідні обставини.

Також суд погоджується із доводами позивача про те, що наказ від 08.08.2022 № 663-К «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_2 » прийнято з порушенням строку, передбаченого частиною 11 статті 69 та частиною 1 статті 77 Закону № 889-VIII (10 календарних днів після отримання пропозиції (подання) комісії), оскільки подання Дисциплінарної комісії суб`єкту призначення внесено 19.07.2022, а наказ прийнято 08.08.2022.

Отже, суд приходить до висновку, що наказ Держпраці від 08.08.2022 № 663-К «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_2 » не ґрунтується на вимогах законодавства, прийнято без урахування усіх обставин, що мали значення для його прийняття, а тому підлягає визнанню протиправним та скасуванню, а позов задоволенню.

V. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Відповідно до статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При поданні позовної заяви позивачем сплачено судовий збір у розмірі 992,40 грн, що підтверджується квитанцією № 0.0..1 від 12.08.2022 /а.с. 118, т.1/.

З огляду на задоволення позовних вимог, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір у розмірі 992,40 грн.

Також представником позивача подано клопотання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу у сумі 20000 грн /а.с. 139 142, т.1/. У додаткових поясненнях /а.с. 31 32, т.2/ представник відповідача вказував на те, що ці витрати є неспівмірними із складністю справи, наданим адвокатом обсягом послуг у суді, затраченим ним часом на надання таких послуг, оскільки підготовка справи до розгляду в суді не вимагала значного обсягу юридичної і технічної роботи, що відповідають критерію реальності таких витрат, розумності їхнього розміру, при цьому усі процесуальні документи підписувалися особисто позивачем.

Вирішуючи питання про розподіл витрат на професійну правничу допомогу, суд виходить з такого.

За змістом частин 1 5 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Частинами 6, 7 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Крім того, як визначено частиною дев`ятою статті 139 КАС України, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Статтею 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" №5076-VI передбачено, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація та досвід адвоката, фінансовий стан клієнта й інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним і враховувати витрачений адвокатом час.

Суд зазначає, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені.

При визначенні суми відшкодування витрат на професійну правничу допомогу суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Такий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 28.12.2020 у справі №640/18402/19.

На підтвердження складу та розміру понесених витрат на правничу допомогу позивачем подано до матеріалів справи: договір про надання правової допомоги № 09/08 від 09.08.2022 /а.с. 117, т.1/ з додатками /а.с. 143, 144, т. 1/, ордер №1099227 від 15.08.2022 /а.с. 115, т.1/, акт виконаних робіт (наданих послуг) станом на 15.08.2022 /а.с. 145, т.1/, квитанцію № 1 від 15.08.2022 /а.с. 145, т.1/.

За змістом п. 1.1. Договору про надання правової допомоги від 09.08.2022, укладеного між адвокатом Антоновою В.М. та ОСОБА_1 (замовник), адвокат бере на себе зобов`язання надати правову допомогу в обсязі та на умовах, передбачених цим Договором, а Замовник зобов`язаний оплатити замовлення у порядку та строки, обумовлені сторонами.

Згідно з пунктом 4.1. Договору розмір оплати праці Адвоката за написання позовної заяви клієнта ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці про визнання протиправним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення (догани), подання її до суду та за участь в усіх судових засіданнях у суді першої інстанції (Полтавському окружному адміністративному суді) складає 20 000 грн

За змістом акту виконаних робіт (наданих послуг) станом на 15.08.2022 адвокатом Антоновою В.М. були виконані такі роботи (надані послуги) відповідно до Договору про надання правової допомоги № 09/08 від 09.08.2022: 1) опрацювання актуальної законодавчої бази, судової практики, формування правової позиції та узгодження її з клієнтом, надання консультації щодо необхідності отримання додаткових матеріалів (доказів) по справі, виконання збору документів для справи 8 год. 5000 грн; 2) складання адміністративного позову, виготовлення копій документів (доказів) по справі, подання позовної заяви до адміністративного суду, участь в усіх судових засіданнях в суді першої інстанції 12 год 15 000 грн, всього на суму 20 000 грн

Квитанцією № 1 від 15.08.2022 підтверджено прийняття адвокатом коштів в рахунок оплати гонорару у сумі 20000 грн.

Суд, надаючи оцінку співмірності заявленої позивачем суми коштів із критеріями, встановленими частиною 5 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України, зважаючи на заперечення відповідача щодо співмірності таких витрат, бере до уваги, що розмір витрат на оплату послуг адвоката не є цілком співмірним із часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг) та обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, а зазначений в акті виконаних робіт (наданих послуг) час, витрачений на надання послуг, є дещо завищеним.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що обґрунтованим, об`єктивним і таким, що підпадає під критерій розумності, є визначення вартості послуг адвоката у сумі 10 000 грн (3000 грн щодо першого пункту акту виконаних робіт (наданих послуг), 7000 грн щодо другого пункту акту виконаних робіт (наданих послуг).

При цьому суд критично оцінює зауваження представника відповідача про те, що усі процесуальні документи підписувалися особисто позивачем, оскільки вказані обставини не спростовують факт надання адвокатом послуг із консультування позивача та підготовки процесуальних документів, що зафіксовано в акті виконаних робіт (наданих послуг) станом на 15.08.2022. Крім того, матеріалами справи підтверджено участь представника позивача в усіх судових засіданнях у справі.

Отже, беручи до уваги те, що суд дійшов висновку про задоволення позову, суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрати позивача на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000 грн.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Державної служби України з питань праці (вул. Десятинна, 14, м. Київ, 01601, ) про визнання протиправним та скасування наказу задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань праці від 08.08.2022 № 663-К «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_2 ».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної служби України з питань праці на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 992 грн 40 коп. (дев`ятсот дев`яносто дві гривні сорок копійок) та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000 грн 00 коп. (десять тисяч гривень нуль копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 20 жовтня 2022 року.

Головуючий суддя М.В. Довгопол