Справа № 460/18784/22
Суддя: В.В. Щербаков
Дата ухвалення: 2022-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

05 жовтня 2022 року м. Рівне №460/18784/22

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Щербакова В.В. за участю секретаря судового засідання Г.М. Ковальчук та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник Тарновецький Я.М.,

відповідача: представник Шеремета В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "ХЛІБ-ПРОМ"
доГоловного управління ДПС у Рівненській області
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ХЛІБ-ПРОМ" (далі по тексту позивач) до Головного управління ДПС у Рівненській області (далі по тексту відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 07.06.2019 №.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що оскаржуване податкове повідомлення рішення є протиправними, оскільки винесене за відсутності достатніх на те правових підстав та за умови хибного тлумачення обставин здійснених платником податків господарської операції.

Ухвалою суду від 20.06.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 18.07.2022. Встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

18.07.2022 розгляд справи не відбувся, у зв`язку з перебування головуючого судді у відпустці. Підготовче засідання відкладено до 27.07.2022.

26.07.2022, у встановленні судом строки, подано до суду відзив на позовну заяву, зі змісту якого вбачається, що позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими, оскільки податкове повідомлення-рішення є таким що прийнято в межах повноважень, наданих чинним законодавством, з підстав наведених у висновках акта перевірки. Враховуючи викладене, просить суд в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Ухвалою суду від 27.07.2022 продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів та відкладено підготовче засідання на 24.08.2022.

Ухвалою суду від 24.08.2022 підготовче засідання відкладено на 29.08.2022.

Ухвалою суду від 29.08.2022 закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті на 12.09.2022.

У судовому засіданні 12.09.2022 представником позивача надано пояснення аналогічні викладеним у позовній заяві. Просив суд позовні вимоги задовольнити.

У судовому засіданні 12.09.2022 представник відповідача проти позовних вимог заперечувала з підстав викладених у відзиві на позовну заяву та просила суд в задоволенні позовних вимог відмовити.

У судовому засіданні 12.09.2022 оголошено перерву до 26.09.2022.

Ухвалою суду від 26.09.2022 судове засідання відкладено до 05.10.2022.

У судовому засіданні 05.10.2022 закінчено судовий розгляд ухваленням рішення суду.

Заслухавши представників сторін, дослідивши письмові докази, суд встановив наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

У період з 24.04.2019 по 03.05.2019 у Товариства з обмеженою відповідальністю "ХЛІБ-ПРОМ" була проведене документальна позапланова виїзна перевірка.

Результати перевірки оформлені актом від 14.05.2019 №1006/17-00-14-01/39161214 (далі - акт перевірки), відповідно до висновків якого встановлено порушення:

- п.5, 7, 8, 10, 21 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 15 "Доходи", п.3, 6, 10 П(С)БО 31"Фінансові витрати", п.7, 11, 14 П(С)БО 16 "Витрати", пп.134.1 ст.134 Податкового кодексу України, що призвело до заниження податку на прибуток всього в сумі 1 549 581 грн., у т.ч. за 2016 рік на 112289грн., за 2017 рік на 1176705грн., за 2018р. в сумі 260587 грн;

-п.201.1., п.201.10 ст.201 ТОВ "Хлібпром" не складено та не зареєстровано в єдиному державному реєстрі податкових накладних податкові накладні на операції з отримання авансу від ОСОБА_1 в вересні 2018 року на загальну ПДВ в розмірі 125891грн;

-п.2.6 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 15 грудня 2004 року №637, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 січня 2005 року за №40/10320, а саме: неоприбуткування готівки в касі підприємства ТОВ "Хлібпром" в 2016 році на загальну суму 500000грн.ві

Товариством з обмеженою відповідальністю "ХЛІБ-ПРОМ" подано до ГУ ДПС у Рівненській області заперечення на акт перевірки.

ГУ ДПС у Рівненській області листом від 06.06.2019 №6796/10-17-00-11-01 повідомило позивача, що висновки викладені в акті перевірки в наступній редакції:

- п.5, 7, 8, 10, 21 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 15 "Доходи", п.7, 11, 14 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 16 "Витрати", пп.134.1 ст.134 Податкового кодексу України, що призвело до заниження податку на прибуток всього в сумі 1407893 грн., у т.ч. за 2016 рік на 112208грн., за 2017 рік на 1108751грн., за 2018р. в сумі 186933грн;

-п.201.1., п.201.10 ст.201 ТОВ "Хлібпром" не складено та не зареєстровано в єдиному державному реєстрі податкових накладних податкові накладні на операції з отримання авансу від ОСОБА_1 в вересні 2018 року на загальну ПДВ в розмірі 125891грн;

-п.2.6 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 15 грудня 2004 року №637, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 січня 2005 року за №40/10320, а саме: неоприбуткування готівки в касі підприємства ТОВ "Хлібпром" в 2016 році на загальну суму 500000грн.

Головним управлінням ДФС у Рівненській області 07.06.2019 на підставі акта перевірки прийнято податкове повідомлення-рішення №, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на прибуток в сумі 1407893грн та застосовано штрафні (фінансові) санкції в сумі 370654грн.

Вважаючи вказане податкове повідомлення рішення протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України від 02.12.2010 №2755-VI (далі ПК України).

Згідно з пп.134.1.1 п. 134.1 ст.134 ПК України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) об`єктом оподаткування є прибуток із джерелом походження з України та за її межами, який визначається шляхом коригування (збільшення або зменшення) фінансового результату до оподаткування (прибутку або збитку), визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці, які виникають відповідно до положень цього Кодексу.

Відповідно до п.5 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 15 "Доходи" дохід визнається під час збільшення активу або зменшення зобов`язання, що зумовлює зростання власного капіталу (за винятком зростання капіталу за рахунок внесків учасників підприємства), за умови, що оцінка доходу може бути достовірно визначена.

Згідно з п.7 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 15 "Доходи" визнані доходи класифікуються в бухгалтерському обліку за такими групами: дохід (виручка) від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг); чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг); інші операційні доходи; фінансові доходи; інші доходи. До складу інших операційних доходів включаються суми інших доходів від операційної діяльності підприємства, крім чистого доходу від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг), зокрема: дохід від операційної оренди активів; дохід від операційних курсових різниць; відшкодування раніше списаних активів; дохід від роялті, відсотків, отриманих на залишки коштів на поточних рахунках в банках, дохід від реалізації оборотних активів (крім фінансових інвестицій), необоротних активів, утримуваних для продажу, та групи вибуття тощо.

Законом України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" від 16.07.1999 № 996-XIV визначено, що підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи (ст.9).

Відповідно до визначення поняття, наведеного в пп.14.1.257 п.14.1 ст.14 ПК України, фінансова допомога - фінансова допомога, надана на безповоротній або поворотній основі.

Безповоротна фінансова допомога - це:

сума коштів, передана платнику податків згідно з договорами дарування, іншими подібними договорами або без укладення таких договорів;

сума безнадійної заборгованості, відшкодована кредитору позичальником після списання такої безнадійної заборгованості;

сума заборгованості одного платника податків перед іншим платником податків, що не стягнута після закінчення строку позовної давності;

основна сума кредиту або депозиту, що надані платнику податків без встановлення строків повернення такої основної суми, за винятком кредитів, наданих під безстрокові облігації, та депозитів до запитання у банківських установах, а також сума процентів, нарахованих на таку основну суму, але не сплачених (списаних).

Поворотна фінансова допомога - сума коштів, що надійшла платнику податків у користування за договором, який не передбачає нарахування процентів або надання інших видів компенсацій у вигляді плати за користування такими коштами, та є обов`язковою до повернення.

Так, судом встановлено, що 06.09.2016 між Товариством з обмеженою відповідальністю «ХЛІБ-ПРОМ» та фізичною особою ОСОБА_2 був укладено договір №06/09 про надання останнім позивачу поворотної фінансової допомоги на суму 652650,00грн, який не передбачав нарахування процентів або надання інших видів компенсацій у вигляді плати за користування такими коштами, а сума позики є обов`язковою до повернення.

На виконання взятих на себе зобов`язань по зазначеному договору ОСОБА_2 через касу АТ «Правекс-Банк» були здійснені наступні платежі:

- 07.09.2016 в сумі 400000,00 грн., що підтверджується випискою АТ "Правекс-Банк" №FJB 646, номер документу 228792730 від 07.09.2016, з призначенням платежу: "поворотна фінансова допомога зг. договору №06/09 від 06.09.2016";

- 26.09.2016 в сумі 100 000,00 грн., що підтверджується випискою АТ "Правекс-Банк" №FJB 592, номер документу 230428892 від 26.09.2016, з призначенням платежу: "поворотна фінансова допомога зг. договору №06/09 від 06.09.2016".

Таким чином, вказані первинні документи надавали позивачу підстави визначати отриману позику, саме як поворотну фінансову допомогу, а також визначати строки її повернення.

У ході розгляду справи судом встановлено, що вказаний договір був спрямований на настання реальних правових наслідків виникнення грошових зобов`язань, виконувався ОСОБА_2 та його реалізація була спрямована на підтримання ліквідності Товариства з обмеженою відповідальністю "ХЛІБ-ПРОМ" і фактично забезпечувала можливість здійснення позивачем своєї основної господарської діяльності. Даний договір поворотної фінансової допомоги не містив ознак нікчемності і не був визнаний недійним на підставі судового рішення.

Таким чином, позивач зобов`язаний був враховувати положення вказаного договору про надання поворотної фінансової допомоги та обліковувати господарські операції за первинними документами по ньому.

Також судом встановлено, що контролюючий орган під час проведення перевірки дійшов висновку про заниження позивачем доходу за рахунок не відображення операції з передачі майнових прав на квартири у складі доходів від реалізації товарів (робіт, послуг) в загальній сумі 8017240,00 грн. Такі висновки контролюючого органу ґрунтуються на результатах перевірки взаємовідносин позивача з Товариством з обмеженою відповідальністю "Інтеграл буд-проект", які виникли на підставі договору про забудову земельної ділянки №22/12 від 22.12.2016.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ХЛІБ-ПРОМ», як орендар земельної ділянки, виступало замовником виконання будівельних робіт - реконструкція незавершеного будівництва офісних приміщень під багатоквартирний житловий будинок АДРЕСА_1 .

Так, з метою залучення інвесторів позивачем укладено наступні договори про забудову земельної ділянки:

- Договір №05/11 від 05.11.2015, укладений між Товариством з обмежено відповідальністю "ХЛІБ-ПРОМ" та Житлово-будівельним кооперативом "Набережний квартал-3";

- Договір №22/12 від 22.12.2016, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "ХЛІБ-ПРОМ" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Інтеграл буд-проект".

За своєю правовою природою зазначені вище договори є інвестиційними договорами.

Загальні правові, економічні та соціальні умови інвестиційної діяльності на території України визначені Законом України "Про інвестиційну діяльність в Україні" від 18.09.1991 №1560-XII.

Відповідно до ст.1 вказаного Законом інвестиціями є всі види майнових та інтелектуальних цінностей, що вкладаються в об`єкти підприємницької та інших видів діяльності, в результаті якої створюється прибуток (доход) та/або досягається соціальний та екологічний ефект. Такими цінностями можуть бути, зокрема, рухоме та нерухоме майно (будинки, споруди, устаткування та інші матеріальні цінності).

Об`єктами інвестиційної діяльності можуть бути будь-яке майно, в тому числі основні фонди і оборотні кошти в усіх галузях економіки, цінні папери (крім векселів), цільові грошові вклади, науково-технічна продукція, інтелектуальні цінності, інші об`єкти власності, а також майнові права (ч.1 ст.4 Закону України "Про інвестиційну діяльність в Україні").

Суб`єктами (інвесторами і учасниками) інвестиційної діяльності можуть бути громадяни і юридичні особи України та іноземних держав, а також держави. Інвестори - суб`єкти інвестиційної діяльності, які приймають рішення про вкладення власних, позичкових і залучених майнових та інтелектуальних цінностей в об`єкти інвестування.

Згідно з абз.2 ч.2 ст.5 даного Закону інвестори можуть виступати в ролі вкладників, кредиторів, покупців, а також виконувати функції будь-якого учасника інвестиційної діяльності.

Відповідно до абз.2 ч.1, абз.1 ч.5 ст.7, зазначеного Закону розміщення інвестицій у будь-яких об`єктах, крім тих, інвестування в які заборонено або обмежено цим Законом, іншими актами законодавства України, визнається невід`ємним правом інвестора і охороняється законом. Інвестор має право володіти, користуватися і розпоряджатися об`єктами та результатами інвестицій, включаючи реінвестиції та торговельні операції на території України, відповідно до законодавчих актів України.

Статтею 9 Закону України "Про інвестиційну діяльність в Україні" передбачено, що основним правовим документом, який регулює взаємовідносини між суб`єктами інвестиційної діяльності, є договір (угода) або проспект цінних паперів (рішення про емісію цінних паперів). Втручання державних органів та посадових осіб у реалізацію договірних відносин між суб`єктами інвестиційної діяльності зверх своєї компетенції не допускається.

Згідно з ст.190 Цивільного кодексу України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами.

За висновком Верховного Суду у постанові від 13.05.2020 у справі №761/15883/15-ц, на який посилається позивач, майновим правом на об`єкт незавершеного будівництва є обумовлене договором право набуття у майбутньому права власності на нерухоме майно, яке виникає тоді, коли настали певні, але не всі, юридичні передумови, необхідні та достатні для набуття речового права.

Суд зазначає, що майнові права інвестора є окремим оборотоздатним об`єктом цивільного права та можуть передаватися за договором купівлі-продажу.

Суд погоджується з позивачем, що такі майнові права очікування передбачають наявність у особи, що їх набула, окремих прав власника майна. Тому, майнове право очікування не можна зводитися лише до очікування на набуття права власності на об`єкт нерухомості, оскільки такі права вже самі по собі є майном.

За укладеним договором інвестування інвестор до моменту створення об`єкта нерухомого майна (прийняття об`єкта інвестування в експлуатацію) має право набути відповідні майнові права на інвестиції. Такі майнові права інвестора після прийняття об`єкта інвестування в експлуатацію реалізуються шляхом набуття права власності на об`єкт інвестування.

Таким чином, за укладеним договором, позивач як інвестор отримує майнові права на відповідну частину квартир в багатоквартирному житловому будинку АДРЕСА_1 . Такі майнові права не є правом власності на об`єкт нерухомості, оскільки об`єкт будівництва не існує на момент укладення Інвестиційного договору. Разом з тим, такі майнові права є окремою частиною права на такий об`єкт інвестиції та засвідчують правомочність інвестора отримати право власності на нерухоме майно, що буде створене в результаті виконання Інвестиційного договору, а тому є відокремленим та оборотоздатним майном у розумінні цивільного законодавства.

Суд зазначає, що відповідно до Договору від 22.12.2016 №22/12, укладеним між Товариством з обмеженою відповідальністю "ХЛІБ-ПРОМ" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Інтеграл буд-проект", передбачено право контрагента позивача отримати нерухоме майно з моменту прийняття об`єкту в експлуатацію.

Таким чином, твердження відповідача про передачу позивачем майнових прав на квартири є безпідставними.

У сукупності викладених обставин суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення від 07.06.2019 № є протиправним та підлягає до скасування.

Статтею 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У ході судового розгляду справи відповідач не виконав процесуального обов`язку доказування та не підтвердив належними й допустимими доказами правомірності оскаржуваного податкового повідомлення-рішення. Натомість, доводи позивача знайшли своє підтвердження під час судового розгляду.

З огляду на наведене, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до вимог ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, на користь позивача слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір в сумі 24810,00рн, сплачений відповідно до квитанцій від 06.06.2022.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ХЛІБ-ПРОМ" до Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Рівненській області № від 07.06.2019.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ХЛІБ-ПРОМ" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Рівненській області судовий збір у розмірі 24810,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасники справи:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "ХЛІБ-ПРОМ" (вул. Небесної сотні, буд.66,м. Рівне,33013, ідентифікаційний код 39161214)

Відповідач: Головне управління ДПС у Рівненській області (вул. Відінська, 12,м. Рівне,33023, )

Повний текст рішення складений 14 жовтня 2022 року

Суддя В.В. Щербаков