Справа № 520/6516/22
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2022-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

19 жовтня 2022 р. справа № 520/6516/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олексія Котеньова, розглянувши за правилами спрощеного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Агротрейд" (61010, Харківська обл., м. Харків, вул. Олександра Шпейєра, буд. 131, ) до Тернопільської митниці (вул. Текстильна, буд. 38,м. Тернопіль,Тернопільська область,46004, ) про визнання протиправними та скасування рішень, картки відмови,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ТК Агротрейд" звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Тернопільської митниці, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товарів UА403000/2022/000009/2 від 29.06.2022;

- визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА403030/2022/000422, видану Тернопільською митницею.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 29.08.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивачем були вчинені всі необхідні дії щодо митного оформлення товару та надано всі необхідні документи у відповідності до вимог чинного законодавства, однак відповідачем не прийнято їх до уваги при прийнятті спірного рішення, у зв`язку з чим позивач просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

У відзиві на позов відповідач вказав, що під час митного оформлення товару митницею виявлено численні розбіжності в наданих позивачем документах, під час процедури консультацій позивачем не надано додаткових документів, які б свідчили про усунення таких розбіжностей, внаслідок чого відповідачем прийнято спірні рішення.

У відповіді на відзив позивач повторно наголосив на тому, що відповідачем не обґрунтовано, яким чином розбіжності у документах, навіть якщо вони наявні, мають вплив на правильність визначення митної вартості. Також позивач зазначає про формальність проведення процедури консультації та вказує, що відповідачем не обґрунтовано правомірність визначення митної вартості товару.

Інші заяви по суті справи до суду не надходили.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суд розглядає справу у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.

Між ТОВ «ТК «АГРОТРЕЙД» (Покупець) і JINZHOU HONGZI MACHINERY PARTS CO., LTD (Китай) (Продавець) укладено контракт №AGT - 191111-1 від 11.11.2019.

Відповідно до умов контракту (п. 1.1) Продавець зобов`язується поставити на умовах FOB (м. Тяньцзінь, КНР), що включає в себе вартість товару, його пакування і маркування, митного оформлення на території КНР, а також доставки і навантаження на транспортний засіб згідно Інкотермс 2010, а Покупець прийняти та оплатити товар на умовах даного Договору відповідно до узгоджених Сторонами специфікацій, які є невід`ємною частиною цього договору і включають в себе ціну, кількість, асортимент і комплектність товару.

Відповідно до п. 3.1 передплата здійснюється Покупцем в доларах США шляхом перерахування грошових коштів, які зазначені в специфікаціях на поточний рахунок Продавця, поетапно : 1 етап передоплати - передоплата в розмірі 30% від ціни товару, зазначеної у специфікаціях; 2 етап передоплати - передоплата у розмірі 70% від ціни товару, зазначеної в специфікаціях.

Позивачем здійснено перший платіж у розмірі 5000.00 доларів США, про що свідчить платіжне доручення від 16.09.2020 та другий у розмірі 23745.96 доларів США, що підтверджується платіжним дорученням від 19.07.2021, які у своїй сукупності становлять розмір першої передплати, відповідно до умов контракту. У листопаді 2021 року кошти у розмірі 5000 доларів США були повернуті позивачу, про що свідчить платіжне доручення від 24.11.2021.

Друга передплата була здійснена позивачем у розмірі 72058.19 доларів США, згідно з платіжним дорученням від 16.12.2021.

Товар було доставлено до України морським транспортом відповідно до коносаменту ZJSM22010233.

28 червня 2022 року уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення ОСОБА_1 , подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ № UA403030/2022/012213, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товари:

Товар 1: «частини до колісних тракторів Т-150 для сільськогосподарських робіт: частини коробки передач сталеві (ковані, механічно оброблені, фрезеровані): 150.37.140-1 Барабан гідромуфти великий - 250 шт., 151.37.376-1 Вал приводу ВОМ - 200 шт., 151.37.407 Вал приводу насоса Т-150К - 200 шт., 150.37.146 Втулка розподільника - 700 шт., 151.37.400 Муфта фланця - 30 шт., 151.37.102-1Б Стакан верхній - 50 шт., 151.37.015-3 Труба фільтра - 200 шт., 151.37.0150 Колонка КПП - 215 шт., 150.37.104-4 Вал первинний Т-150 КПП - 300 шт., 150.37.602 Диск - 15000 шт. Торгівельна марка: схематичне зображення частин шарикопідшипника. Виробник: TINZHOU HONGZI MACHINERY PARTS CO. LTD. Країна-виробник: CN. Товар 2: «частини до колісних тракторів Т-150 для сільськогосподарських робіт: частини до гальмівної системи (не для дискових гальм): 125.46.101-1А Барабан центрального гальма - 45 шт., 23.588.112.00-01 Трос управліннягальмомХТЗ-17221, -121, -16331 50х1300 - 150 шт. Торгівельна марка: схематичне зображення частин шарикопідшипника. Виробник: TINZHOU HONGZI MACHINERY PARTS CO. LTD. Країна -виробник: CN. Товар 3: «частини до колісних тракторів Т-150 для сільськогосподарських робіт, сталеві (литі, ковані, механічно оброблені, зібрані вузли): частини системи карданної передачі: 151.36.104 Вал кардана - 200 шт., 125.36.103-4 Вилка подвійна - 300 шт.. 125.36.102-4 Вилка кардана передня -150 шт., 150.36.018 Вилка ковзаючи - 350 шт., 125.36.123-5 Фланець кардана - 500 шт, - частини пристрою навісного: 151.56.018-2А Вал важелів Т-150К під 1 циліндр - 108 шт., 151.56.018-2/117-1 Вал важелів Т-150К під 2 циліндр - 50 шт., 23.588.112.00-12 Трос подачі палива, муфти зчеплення, розподільника КП ХТЗ-121, -17221 75х1350 - 150 шт.. 132-040-01150-025 Трос управління гідро розподілювачем (1150 мм) - 150 шт., 23.588.112.00-04 Трос управління подачею палива ХТЗ-17021 50х2000 - 150 шт., 23.588.112.00-13 Трос управління подачею палива, скидання тискуХТЗ-121, -180, МКСМ-800 75х1500 - 150 шт. Торгівельна марка: схематичне зображення частин шарикопідшипника. Виробник: TINZHOU HONGZI MACHINERY PARTS CO. LTD. Країна-виробник: CN. Товар 4: «частини до колісних тракторів Т-150 для сільськогосподарських робіт: частини мостів ведучих з диференціалами у складанні, з іншими складовими частинами трансмісії, сталеві (литі, ковані, механічно оброблені, зібрані вузли): 151.72.211-1А Диск тертя - 200 шт., 151.72.212-1А Диск тертя ведучий - 400 шт., 151.72.218А Диск тертя центруючий - 200 шт., Л125.72.155 Палець диференціалу - 200шт. Торгівельна марка: схематичне зображення частин шарикопідшипника. Виробник: TINZHOU HONGZI MACHINERY PARTS CO. LTD. Країна-виробник: CN. Товар 5: «частини до колісних тракторів Т-150 для сільськогосподарських робіт: частини зчеплення: 150.21.022-2А Кожух муфти головного зчеплення в зборі корзина СМД-60 - 25 шт., 172.21.032 Муфта вимикання зчеплення в зборі - 450 шт, СШ20.21.055 Корзина зчеплення Т-16 - 20 шт. Торгівельна марка: схематичне зображення частин шарикопідшипника. Виробник: TINZHOU HONGZI MACHINERY PARTS CO. LTD. Країна-виробник: CN. Товар 6: «частини до колісних тракторів Т-150 для сільськогосподарських робіт: 236¬1005121С Фланець колінчастого валу (6/140) - 250 шт., 236-1005121Д Фланець колінчастого валу (16/140) - 150 шт. Торгівельна марка: схематичне зображення частин шарикопіпшипника. Виробник: TINZHOU HONGZI MACHINERY PARTS CO. LTD. Країна-виробник: CN.».

До цієї митної декларації відповідно до графи 44 МД уповноваженою особою позивача до митного оформлення подані документи: пакувальний лист № PL-HZ-AGT-2-2 від 31.12.2021; рахунок-фактура (інвойс) № PL-HZ-AGT-2-2 від 01.07.2021; коносамент № ZJSM22010233 від 15.01.2022; накладна УМВС№ 33944186від 07.06.2022; сертифікат про походження товару № 22С4403В5782/02145 від 08.02.2022; митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів №UA403030/2022/011654 від 23.06.2022; картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA403030/2022/000418 від 28.06.2022; банківський платіжний документ, що стосується товару платіжне доручення № б/н від 16.09.2022; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 531 від 13.05.2022; документ, що підтверджує вартість перевезення товару - довідка №10.06.2022-1 від 10.06.2022; прейскурант (прайс-лист) виробника товару - витяг з прайса JINZHOU HONGZI від 01.07.2021; розрахунок ціни (калькуляція) від 14.09.2020; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 2 від 30.06.2021; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 3 від 01.07.2021; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 4 від 19.01.2022; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - специфікація № 2 від 14.09.2020; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № АGT-191111-1 від 11.11.2019; договір про надання послуг митного брокера № 001/19 від 24.04.2019; інвойс № PI-HZ-AGT-2-1 від 19.08.2020; лист-підтвердження № 194 від 02.12.2020; МД № UА807170/2020/066617 від 08.12.2020; сертифікат СИРІТ № 204403А0/00 від 09.02.2022; схематичне зображення частини від 23.06.2022; копія митної декларації країни відправлення № 00004671 від 04.01.2022.

Під час здійснення митного контролю за МД № UA403030/2022/012213 від 28.06.2022 митницею опрацьовано інформацію, яка міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої виявлено, що декларантом документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні; декларантом заявлено неповні та недостовірні відомості про митну вартість товару; в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, зокрема: в товаросупровідних документах наявні розбіжності щодо умов поставки, а саме: у довідці про транспорті витрати № 10.06.2022-1 від 10.06.2022 вказано місце відправлення товару - Xingang (China)-Мостиська-Пшемисль (УКРАЇНА), у коносаменті (Bill of lading) ZJSM22010233 від 15.01.2022 в якому зазначено місце завантаження XINGANG. Проте, у специфікації № 2 від 14.09.2020 визначено, що поставка товару здійснюється на умовах FOB, зокрема, FOB Tianjin; в накладній УМВС (SMGS consignment note (rail)) №33944186 від 07.06.2022 зазначено інвойс № AGT-191111-1, який до митного оформлення не подавався; в експортній декларації № 00004671 від 04.01.2022 та коносаменті № ZJSM22010233 від 15.01.2022 вказано різні відомості щодо назви та номера морського судна; у прайс-листі від 01.07.2022 вказано ціни на продукцію на умовах поставки FOB XINGANG, що не відповідають умовам поставки, визначеним в рахунку-фактурі (інвойсі) від 01.07.2022 № PI-HZ-AGT-2-2.

Митницею розпочато консультацію між митним органом та декларантом, зокрема, направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів, а саме оригіналів товаросупровідних документів згідно вимог пункту 2 статті 264 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року №4495-VI, додаткових документів, які підтверджують числове значення складової митної вартості товару, а саме експортні декларації відправника; прайс лист виробника; платіжні, банківські документи про оплату даного товару та рахунки на транспортні витрати, додаткові документи, які підтверджують коди товарів згідно з УКТ ЗЕД, додаткові документи, які підтверджують правильність визначення країни походження товарів.

Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці додатково надано витяги з каталогів. Доказів надання інших документів до митниці позивачем до суду не надано.

Так, листом №28 від 28.06.2022 уповноважена особа декларанта повідомила митницю про те, що інші документи, що підтверджують числове значення складової митної вартості, надати немає можливості. Крім цього, вказаним листом уповноважена особа декларанта просила митницю, з метою уникнення простою транспортного засобу, прийняти рішення про визначення митної вартості.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №№ 1, 2, 3, 5 від 29.06.2022 № UA403000/2022/000009/2, мотивоване, серед іншого, тим, що митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні та недостовірні відомості про митну вартість товару, в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме; в довідці про транспорті витрати № 10.06.2022-1 від 10.06.2022 зазначено місце відправлення товару - «Xingang (China) - Мостиська - Пшемисль (УКРАЇНА)», однак згідно специфікації № 2 від 14.09.2020 зазначено FOB Tianjin, в накладній УМВС (SMGS consignment note (rail)) №33944186 від 07.06.2022 зазначено інвойс № AGT-191111-1. Також додано до ЕМД коносамент (Bill of lading) ZJSM22010233 від 15.01.2022, в якому зазначено місце завантаження XINGANG. Встановлено різні відомості в експортних деклараціях та коносаменті щодо назви, номера морського судна. Також в наданому декларантом прайс листі від 01.07.2022 вказано ціни на продукцію на умовах поставки FOB XINGANG, що не відповідають умовам поставки, що зазначені в інвойсі поданому до митного оформлення від 01.07.2022 № PI-HZ-AGT-2-2. На вимогу митного органу декларантом не було подано додаткових документів, що підтверджують заявлену митну вартість Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст. 57 МКУ, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МКУ. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст. 64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості взято інформацію щодо раніше визнаної митними органами митної вартості товарів, а саме по товару № 1 згідно ЕМД № UA100100/2022/29409 від 23.06.2021 на рівні 6,16 $/кг; по товару № 2 згідно ЕМД № UA110110/2022/3227 від 08.06.2022 на рівні 4,21 $/кг; по товару № 3 згідно ЕМД № UА403020/2022/0771 від 08.06.2021 на рівні 5,01 $/кг; по товару № 5 згідно ЕМД № UА100100/2022/29409 від 23.06.2021 на рівні 5,76 $/ кг.

Не погоджуючись із рішенням відповідача про коригування митної вартості товарів та прийнятою карткою відмови, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд застосовує такі норми права.

Статтями 49, 50 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Відповідно до ст.51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно приписів ч.1, ч.2 ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

В силу ч.5 ст.53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

З аналізу ч.1 та ч.2 ст.53 МК України вбачається, що наведені норми Кодексу містять вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Вказана норма закону кореспондує з положеннями ч.3 ст.318 МК України, якою встановлено, що митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Зазначене вище також відповідає стандартним правилам, встановленим пунктами 3.16 та 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15.02.2011 року №3018-VI "Про внесення змін до Закону України "Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур", якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.

Крім того, вказане узгоджується з проголошеними у статті 8 МК України принципами здійснення державної митної справи на засадах законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі; заохочення доброчесності.

Відповідно до ч.3 ст.53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч.1 ст.58 цього Кодексу.

Зокрема, ст. 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Згідно з ч. 4 та ч. 5 ст. 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний, зокрема, здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а також у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені ст. 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

За результатами аналізу положень ч.3 ст. 53, ч. ч. 1, 2, 4 - 6 ст.54, ст.58 МК України вбачається, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись у достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 МК України.

При цьому митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, коли надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, тобто не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

З метою усунення розбіжностей в документах, усунення сумнівів щодо підробки документів або з`ясування відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, які виявились відсутніми, закон надає право митному органу витребувати від декларанта інші додаткові документи, що перелічені в ч. 2 ст. 53 МК України.

Згідно з ч. 3 ст. 54 МК України, за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст. 55 Митного кодексу України, прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Оцінюючи аргументи учасників справи, викладені у заявах по суті справи, щодо спірних правовідносин, суд зазначає таке.

Як зазначає відповідач, під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками відповідно до Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, автоматизованою системою митного оформлення «Інспектор» (надалі АСМО «Інспектор») було згенеровано форми митного контролю: « 101-1 Витребування оригіналів документів, зазначених у митній декларації, або засвідчених в установленому порядку їх копій, якщо законодавством не передбачено подання оригіналів»; « 103-1 Перевірка поданих товаросупровідних та товаротранспортних документів (в тому числі наданих на вимогу митного органу) та/або відомостей про них на предмет розбіжностей у відомостях, що зазначені у цих документах, митній декларації чи документах, що її заміщують, їх електронних копіях, розміщених в ЄАІС Держмитслужби»; « 105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів»; « 106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів».

АСМО «Інспектор» посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур: «По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1, 2, 3, 5). Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної

вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України». Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ. Товар (и) № 1, 2, 3 4, 5, 6: це перше митне оформлення імпортером цього товару з даною країною походження за останній рік. Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості товару. Здійснити перевірку правильності класифікації товару. Здійснити перевірку правильності визначення країни походження товару».

Як вказав відповідач, відповідно до згенерованих АСАУР профілів ризику та для вирішення складного випадку визначення митної вартості товарів: № 1, 2, 3 та 5 посадовою особою підрозділу митного оформлення направлено запит № 24 від 29.06.2022 до

спеціалізованого підрозділу.

Згідно із п. 4 Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства Фінансів України від 31.07.2015 № 684, розділу 5 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків митними органами використовуються такі джерела інформації, зокрема:

- спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби;

- спеціалізовані видання, які містять інформацію про ціни, сформовані на світовому ринку;

- інформація, отримана Держмитслужбою, про ціни на товари та/або сировину, матеріали, комплектуючі, які входять до складу товарів;

- інформація, отримана від митних органів іноземних держав за результатами перевірки автентичності документів, які подавалися під час митного контролю та митного оформлення товару;

- інформація, отримана за результатами здійснення митного контролю, в тому числі, за результатами проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства з питань митної справи;

- інформація, отримана від державних органів, установ та організацій на запити територіальних органів та/або Держмитслужби;

- цінова інформація, отримана в рамках домовленостей, укладених між Держмитслужбою та асоціаціями, спілками та іншими об`єднаннями імпортерів та виробників;

- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, що мають відповідні повноваження згідно із законодавством;

- інформація отримана з мережі Інтернет.

Під час здійснення митного контролю за МД № UA403030/2022/012213 від 28.06.2022 митницею було опрацьовано інформацію, яка міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої виявлено, що декларантом документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні; декларантом заявлено неповні та недостовірні відомості про митну вартість товару; в документах, поданих до митного оформлення наявні розбіжності.

Наявність таких розбіжностей підтверджується наявними в матеріалах справи доказами та позивачем не спростована.

Відтак, митним органом правомірно розпочато процедуру митних консультацій, у той же час позивачем необхідних пояснень або документів, окрім каталогу, до відповідача не надано.

Щодо виявлених під час митного оформлення розбіжностей у документах, суд зважає на аргументованість позиції позивача про те, що відповідно до додаткової угоди №4 від 19.01.2022 за контрактом № AGT-191111-1 від 11.11.2019 внесено зміни до формулювань умов поставки, зазначених у Специфікації №2 від 14.09.2020 та Інвойсу № PI-HZ-AGT-2-2 від 01.07.2021, згідно з якими умови постачання правильно читати - FOB XINGANG. Додаткова угода була подана разом із митною декларацією UA403030/2022/012213, що підтверджується переліком додаткових документів, зазначеним у графі 44 цієї декларації, код документа 4103. Таким чином, місце відправлення товару Xingang (China), зазначене в довідці про транспортні витрати № 10.06.2022-1 від 10.06.2022, коносаменті ZJSM22010233 від 15.01.2022, відповідає місцю відправлення товару, обумовленому Сторонами в додатковій угоді №4 від 19.01.2022 до контракту.

При цьому аргументи позивача щодо інших розбіжностей, про які суд зазначав в описовій частині рішення, фактично зводяться до твердження про те, що такі розбіжності за їх наявності не свідчать про неправильне визначення митної вартості товарів за ціною контракту.

Зокрема, позивач не заперечує наявних розбіжностей в документах, поданих до митного оформлення, утім, у процесі консультацій з митним органом позивач не надав ані додаткових документів, ані пояснень, при цьому митний орган у спірних правовідносинах в іншій частині діяв відповідно до приписів МК України на виконання наданих законом повноважень.

Враховуючи наявність виявлених розбіжностей у їх сукупності та ризики, згенеровані системою АСАУР, суд приходить до висновку про правомірність дій митного органу за алгоритмом, передбаченим МК України у разі виявлення розбіжностей в документах, що подані для визначення митної вартості товарів, що імпортуються.

Оцінюючи рішення про коригування митної вартості товару в частині, що стосується визначення митної вартості товару за резервним методом, суд враховує, що письмове рішення митниці про коригування заявленої митної вартості товарів відповідно до закону має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування. Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

При цьому ні вказаною статтею, ні Митним кодексом України не визначено критеріїв чи способу обґрунтування числового значення.

Відповідно до статті 55 Митного кодексу України наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598 затверджено Правила заповнення рішення про коригування митної вартості товарів (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01 червня 2012 р. за № 883/21195).

Правилами заповнення рішення про коригування митної вартості товарів передбачено, що в Графі 33 «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості» посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка

була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

Дане положення стосується заповнення рішення, при визначенні митної вартості за трьома методами: стаття 59 МК України - Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів, стаття 60 МК України - Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, стаття 64 - Резервний метод.

Частиною 5 статті 59 МК України визначено, що у разі відсутності такого продажу використовується вартість операції з ідентичними товарами, що продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена.

Частиною 5 статті 60 МК України визначено, що у разі якщо такого продажу не виявлено, використовується вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена.

Статтею 64 МК України (резервний метод), на підставі якої здійснювалося визначення митної вартості митним органом по даній справі не передбачено здійснення коригування ціни товарів, які беруться за основу при визначенні митної вартості за цим методом, а тому положення Порядку № 598 в частині необхідності зазначення в графі 33 рішення пояснень щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо не підлягають до застосування при визначенні вартості за резервним методом.

З аналізу вищезазначених норм та з врахуванням затверджених Мінфіном Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо, є обов`язковим лише у разі прийняття митним органом рішення про коригування митної вартості за Методом визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів (ст. 59 МК України), або Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів (ст. 60 МК України), тобто за другим або ж третім методом визначення митної вартості.

Оскільки митна вартість була визначена митницею за резервним методом (відповідно до положень статті 64 МК України), тому посилання в рішеннях про коригування митної вартості на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи відповідає вимогам вказаного нормативного документа. Номер і дата митної декларації в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості також вказана.

Відтак, аргументи позивача щодо визначення відповідачем митної вартості товару за резервним методом є неприйнятними.

Суд вважає аргументованими доводи відповідача про те, що митні декларації, на які посилається митний орган в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості, а саме: №UА100100/2022/29409 від 23.06.2021; №UА110110/2022/3227 від 08.06.2022 та №UА403020/2022/0771 від 08.06.2021 - були оформлені митним органом; на момент прийняття рішення про коригування митної вартості посадова особа митниці мала повну інформацію щодо того, що: товар дійсно був увезений до України; митна вартість за відповідними митними деклараціями не була в подальшому відкоригована; рішення про коригування митної вартості за даними партіями товару не приймалось та, відповідно, до суду не оскаржувалось.

З огляду на те вищевикладене суд приходить до висновку про правомірність оскаржуваного рішення про коригування митної вартості, та, як наслідок, відмову у задоволенні позовних вимог.

Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог.

Судові витрати щодо сплати судового збору підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Агротрейд" (61010, Харківська обл., м. Харків, вул. Олександра Шпейєра, буд. 131, ) до Тернопільської митниці (вул. Текстильна, буд. 38, м. Тернопіль, Тернопільська область,46004, ) про визнання протиправними та скасування рішень, картки відмови - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 19 жовтня 2022 року.

Суддя Олексій Котеньов