Справа № 640/17431/22
Суддя: Маруліна Л.О.
Дата ухвалення: 2022-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 жовтня 2022 року м. Київ № 640/17431/22

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Маруліної Л.О., ознайомившись із позовною заявою та додатками до неї

за позовом Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1
до Головного управління ДПС у м. Києві Державної податкової служби України
про визнання рішення протиправним, зобов`язання вчинити дії, -
ВСТАНОВИВ:

Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління ДПС м. Києві Державної податкової служби України, в якому просить суд :

- визнати протиправним Повідомлення про відмову у прийняті звітності ДПС України від 15.02.2022 року;

- зобов`язати відповідача змінити стан обробки звітності в Інтегрованій картці платника у вигляді податкових декларації за 1 квартал 2021 року, за півріччя 2021 року, а також за 9 місяців 2021 року відповідача вважати поданими та змінити стан обробки «Історія подання» на «Вважається поданою» або «Вважається поданою за рішенням суду або податкового органу».

Пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Крім того, відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з частиною шостою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Абзацом 1 частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини четвертої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Так, предметом позову визначено оскарження повідомлення про відмову у прийняті звітності, датоване 15.02.2022 року.

Зокрема, із змісту позовної заяви судом встановлено, що позивач не приймав участь у адміністративному оскарженні зазначеного повідомлення.

В свою чергу, зауважує, що у зв`язку з введенням на території України воєнного стану та евакуації позивача з міста Києва, дізнався про прийняття оскаржуваного рішення лише 10.04.2022 року, отримавши лист від ГУ ДПС у м. Києві, в якому, з пояснень позивача, містилося оскаржуване повідомлення, датоване 15.02.2022 року.

Ознайомившись із копією конверта, направленого ГУ ДПС у м. Києві позивачу за трек-номером 995 через якість копії не вбачається за можливе встановити дату направлення цього конверту та отримання цього конверта позивачем. Крім того, із змісту конверта не є можливим встановити які саме документи направлено ГУ ДПС у місті Києві на адресу ОСОБА_1 .

Отже, враховуючи викладені обставини, на стадії вирішення питання відкриття провадження у справі, до спірних правовідносин підлягає застосуванню шестимісячний процесуальний строк з дня складання повідомлення, що є предметом спору, а саме - 15.02.2022 року.

Таким чином, шестимісячний процесуальний строк звернення до суду для оскарження цього податкового повідомлення-рішення сплив у серпні місяці 2022 року, в той час, як до адміністративного суду позивач звернувся лише 07.10.2022 року.

Зокрема, до позовних матеріалів не долучено заяви про поновлення пропущеного процесуального строку звернення до суду із цим позовом, а також про його поновлення не заявлено й у самому змісті позовної заяви.

Суд зазначає, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Суд зауважує, що вирішення питання про поновлення строку звернення до суду суд здійснює виключно з ініціативи та у межах наведених доводів заінтересованої особи.

Так, позивачем зазначено про обставину введення на території України воєнного стану, водночас, така триває з 24.02.2022 року, в той час, як оскаржуване повідомлення датовано 15.02.2022 року.

Суд погоджується із позивачем, що обставина введення воєнного стану на території України спричинила для громадян України ряд форс-мажорних обставин, та є поважною причиною для поновлення процесуальних строків, проте лише у тому випадку, коли обґрунтовано яким чином введення воєнного стану стало причиною об`єктивної неможливості звернення до суду у строки, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України, саме позивачем, проте доказів такої об`єктивної неможливості, з урахуванням вищевикладених судом обставин, до позовних матеріалів не долучено. Зокрема, жодних належних та допустимих доказів отримання листа ГУ ДПС у м. Києві саме 10.04.2022 року позивачем до позовних матеріалів не долучено.

Відповідно до частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на вищевикладене, позивачу необхідно протягом десяти днів звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до суду з урахуванням викладених судом висновків у цій ухвалі.

Крім того, суд зауважує, що згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Так, згідно із змістом позовної заяви відповідачем визначено «Головне управління ДПС у м. Києві Державної податкової служби України», зазначено адресу та код ЄДРПОУ ГУ ДПС у м. Києві.

Водночас, ГУ ДПС у м. Києві та Державна податкова служба України є окремими юридичними особами.

З позовних матеріалів судом встановлено, що спірне повідомлення від 15.02.2022 року прийнято ГУ ДПС у м. Києві.

Разом з тим, в призмі позовної вимоги, викладеної у редакції «визнати протиправним Повідомлення про відмову у прийняті звітності ДПС України від 15.02.2022 року», в якій зазначено абревіатуру Державної податкової служби України «ДПС України», висновується, що позивачем заявляється вимога фактично до Державної податкової служби України.

З огляду на викладене, шляхом подання уточненої позовної заяви (у відповідній кількості до учасників справи та для суду) позивачу слід уточнити суб`єктний склад учасників справи та викласти позовні вимоги у редакції, яка буде такому суб`єктному складу відповідати.

Крім зазначеного, частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви позивачем долучено копію дубліката квитанції від 07.10.2022 року №0.0..1 на суму 2 481,00 грн. про сплату судового збору.

Проте, такий судовий збір позивачем помилково сплачено на рахунок одержувача за кодом 37955989, а саме - Головного управління казначейської служби у Київській області, в той час, як належним кодом отримувача є 37993783 - Головне управління казначейської служби у місті Києві.

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням розміру позовних вимог та встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, позивачеві за подання до суду даного позову необхідно сплатити 2 481,00 грн. судового збору за одну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Зазначені недоліки позовної заяви повинно бути усунено шляхом подання до суду доказу сплати судового збору в сумі 2 481,00 грн. на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів - УК у Печерському р-ні м.Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача -Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA4026007, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу "Судовий збір, за позовом __ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Окружний адміністративний суд м. Києва".

Виходячи з наведеного, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з моменту отримання ухвали.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені недоліки позовної заяви повинно бути усунено шляхом подання до суду: заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, уточненої позовної заяви (примірники якої надати відповідно до кількості учасників справи та для суду) та доказу сплати судового збору.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з моменту отримання ухвали.

Згідно з частиною третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 243 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту отримання ухвали.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала, відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.О. Маруліна