Справа № 640/8818/22
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2022-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2022 року м. Київ № 640/8818/22

Окружний адміністративний суд міста Києва в складі: судді Добрянської Я.І., розглянувши адміністративну справу в порядку спрощеного позовного провадження

за позовом ОСОБА_1

до Головного Управління Національної поліції у місті Києві

про визнання протиправними та скасування наказів в частині про застосування дисциплінарного стягнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку,

в с т а н о в и в:

У червні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Головного Управління Національної поліції у місті Києві (далі - відповідач), в якій з урахуванням заяв про збільшення позовних вимог просить:

- визнати протиправним та скасувати пункт 4 наказу начальника Головного управління Національної поліції у місті Києві від 23 травня 2022 року №356 про застосування до заступника начальника управління - начальника кримінальної поліції Дніпровського управління поліції полковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідальність;

-визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції у місті Києві № 546 від 07.07.2022р. про застосування до заступника начальника управління - начальника кримінальної поліції Дніпровського управління поліції полковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади;

-визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у місті Києві №1150 о/с від 21.07.2022р. про призначення ОСОБА_1 начальником сектора розкриття злочинів у сфері незаконного обігу зброї, вибухівки та пов`язаних із пожежами, відділу кримінальної поліції Голосіївського управління поліції та звільнення його з посади заступника начальника управління- начальника кримінальної поліції Дніпровського управління поліції;

-поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника управління- начальника кримінальної поліції Дніпровського управління поліції;

-стягнути з Головного управління Національної поліції у місті Києві на користь позивача різницю в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи з 23.07.2022 по день прийняття судом рішення у справі.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що він з 2016 року працює в органах поліції на різних посадах. З липня 2020 року працював на посаді заступника начальника управління- начальника кримінальної поліції Дніпровського управління поліції. Наказом начальника Головного управління Національної поліції у місті Києві від 23 травня 2022 року №356 за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушення вимог п.п.22,23 функціональних обов`язків, пунктів 6,7 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до нього було застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність. Вважає даний наказ незаконним і таким, що підлягає скасуванню, оскільки прийнятий за результатами службового розслідування, яке проведено неповно та необ`єктивно і щодо нього жодного порушення та вини не встановлено.

Крім цього, на підставі доповідної записки № 1808/125/14/1/01-2022 від 21.06.2022 року відповідач видав наказ № 734 від 23.06.2022 року про призначення та проведення службового розслідування. З метою повного та об`єктивного службового розслідування ним 30.06.2022 року було подано доповідну записку із уточненнями та зазначенням неправдивих відомостей викладених у доповідній записці, що стала підставою для службового розслідування. Однак за результатами службового розслідування відповідачем було видано наказ № 546 від 07.07.22 року про застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з роботи. 21 липня 2022 року відповідач на підставі наказу № 546 видав наказ по особовому складу № 1150 о/с про звільнення позивача з посади шляхом переведення на нижче оплачувану посаду начальника сектору розкриття злочинів у сфері незаконного обігу зброї, вибухівки та пов`язаних із пожежами, відділу кримінальної поліції Голосіївського управління поліції. Вважає вище згадані накази незаконними і такими, що підлягають скасуванню, оскільки видані за результатами службового розслідування, яке проведено упереджено, необ`єктивно і неповно. Більшість недоліків у роботі позивача, що вказані у висновку, зроблені без їх всебічного дослідження, та вивчення всіх обставин, не встановлено та не обґрунтовано в чому полягає вина позивача, тяжкість вчиненого проступку. Вважає, що дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади накладено на позивача безпідставно, з порушенням порядку накладення дисциплінарних стягнень в органах поліції, без достатніх на те правових підстав.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.06.2022 р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

17.08.2022 року від відповідача надійшов відзив, і якому відповідач заперечує щодо позовних вимог позивача. Вважає вимоги не обґрунтованими, документально не підтвердженими і такими, що не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства. У відзиві зазначили, що вина позивача доведена дисциплінарною комісією, яка виразилась у неналежному контролі з боку позивача, як керівника за дотримання працівниками під час несення служби службової дисципліни, невжиття дієвих заходів, спрямованих на зміцнення службової дисципліни, та запобігання вчинення правопорушень. Позивачем не було надано жодних доказів, які підтверджують здійснення ним контролю за дотримання підлеглими службової дисципліни. Застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідальність згідно наказу № 356 від 23.05.22 року виникло у звязку з тим , що саме до позивача належить контроль за діями поліцейських, а також покладено персональну відповідальність функціональними обовязками та дорученням начальника Дніпровського управління поліції від 11.04.22 року № 2431/125/50/01-2022. Просили у позові відмовити.

Щодо збільшених позовних вимог відповідач відзиву не надав, а тому суд вирішує даний спір на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що позивач проходить службу в органах поліції, з 12.06.2020 року на посаді заступника начальника-начальника відділу кримінальної поліції Дніпровського управління поліції, а з 26.11.2021 року по день переведення на посаді заступника начальника поліції- начальника кримінальної поліції Дніпровського управління поліції.

Згідно висновку службового розслідування за фактом можливих неправомірних дій окремих поліцейських Дніпровського управління поліції ГУНМ у м. Києві від 23 червня 2022 року за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог пунктів 22, 23 функціональних обов`язків, пункту 6, 7 частини 1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції, рекомендовано до заступника начальника управління - начальника кримінальної поліції Дніпровського управління поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідальність.

Із змісту висновку службового розслідування від 23.05.2022 року вбачається, що підставою для проведення службового розслідування був рапорт члена Добровольчого формування територіальної громади м. Києва «Мрія» гр. ОСОБА_2 щодо його незаконного затримання та неправовірних дій працівників поліції щодо нього.

23 травня 2022 року начальником Головного управління Національної поліції у м. Києва видано наказ № 356 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників УП ГУНП у м. Києві», в якому зазначено, що заступник начальника-начальник кримінальної поліції ОСОБА_1 порушив також свої функціональні обов`язки, що виразились у неналежному контролі за виконанням підлеглими їх функціональних обов`язків, додержанні особовим складом службової дисципліни та законності, а також невідповідному вихованні особового складу та невжитті заходів щодо попередження скоєння ними порушень дисципліни та законності.

Згідно п.4 Наказу №356 за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог пунктів 22, 23 функціональних обов`язки, пунктів 6,7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до заступника начальника управління - начальника кримінальної поліції Дніпровського управління поліції полковника поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідальність.

Крім цього, судом встановлено, що 23.06.2022р.на підставі доповідної записки № 1808/125/14/1/01-2022 від 21.06.2022 Головним управлінням Національної поліції у м. Києві видано наказ № 734 про призначення та проведення службового розслідування за результатами інспектування оперативно-службової діяльності кримінальної поліції Дніпровського УП ГУНП у м. Києві.

У висновку службового розслідування зазначено про негативну статистичну інформацію по району, а саме: за 5 місяців 2022 року, без урахування закритих кримінальних правопорушень, внесено інформацію про вчинення 891 кримінальних правопорушень (за аналогічний період 2021 року - 1728 - 48%), з яких розкрито 242 злочини ( вторік - 548 - 58,6%), що становить 27,2% при середньому по місту - 33,3%. На 52,5% ( з 731 до 347 злочинів) зменшилась кількість зареєстрованих тяжких та особливо тяжких злочинів, залишається нерозкритими 1 розбійний напад з 7 зареєстрованих, з 12 грабежів розкрито лише 4, на низькому рівні залишається організація розкриття квартирних крадіжок, а саме з 50 зареєстрованих, розкрито лише 9. Розкрито лише 5 з 75 вчинених крадіжок з транспортних засобів. Питома вага розкриття становить 6,7%, при середній по місту 17,8%. Потребує покращення робота з розкриття шахрайства, так з 122 вчинених, розкрито лише 4 , або кожен 30 злочин. Питома вага розкриття становить 3,3%, що є найнижчим показником по місту ( по місту 25,7%). Задокументовано лише 9 злочинів пов`язаних з незаконним обігом зброї, боєприпасів та вибухових речовин, що на 10% менше ніж в 2021 році. Відсоток розкриття злочинів цієї категорії складає 44,4% при середньому по місту 49,4 %. Виявлено 101 злочин пов`язаний з незаконним обігом наркотичних речовин, що на 29,9% менше ніж за аналогічний період минулого року. Питома вага розкриття становить 39,6% при середній по місту 46.2%. На низькому рівні залишається стан управлінської діяльності (неукомплектовано у відділі кримінальної поліції 20 посад (26.7%) відсутні посадові інструкції, внесення до їх змісту відповідних змін на окремих працівників відділу, порушення у підготовці планів роботи, Інструкції з планування, Інструкції з організації контролю за виконанням документів у НП України. Також у доповідній записці зазначено про відсутність практичних показників у роботі з установлення та відпрацювання осіб, що можуть бути причетними до колабораційної діяльності, взаємодія з УОС, УОТЗ та УКА, незадовільні результати стану агентурно-оперативної роботи, організації розкриття злочинів проти особи, розкриття злочинів майнової спрямованості, організації протидії незаконному обігу зброї та вибухівки, стану організації розшукової роботи, стану документування правопорушень, пов`язаних з торгівлею людьми, нелегальною міграцією та у сфері сексуальної експлуатації.

За результатами службового розслідування відповідачем видано наказ № 546 від 07.07.2022 , яким за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні п.2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1-3,7,16,20-22,36, 38 функціональних обов`язків, пункту 7 ч.1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпункту 4 п.2 розділу ІІІ Інструкції з планування в системі НП України, затвердженої наказом НП України від 24.12.2015 № 202 застосовано до заступника начальника управління поліції - начальника кримінальної поліції Дніпровського управління поліції полковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.

Згідно з витягу з наказу № 1150 о/с від 21.07.2022 року «Про особовий склад» як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади ( п.3 наказу №546 від 07.07.22 року) відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ч.1 ст.65 Закону України «Про Національну поліцію» полковника поліції ОСОБА_1 призначено начальником сектору розкриття злочинів у сфері незаконного обігу зброї, вибухівки та пов`язаних із пожежами, відділу кримінальної поліції Голосіївського управління поліції, звільнивши його з посади заступника начальника управління поліції - начальника кримінальної поліції Дніпровського управління поліції.

Не погоджуючись з зазначеними наказами позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Згідно із частиною першою статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Частиною першою статті 18 Закону №580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частиною першою статті 19 Закону №580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Згідно з ч.1 статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

У відповідності до приписів статті 64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Закон України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Закон № 2337-VIII).

Згідно із частинами першою, другою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до частини першої статті 11 Закону №2337-VIII за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Частиною першою статті 12 Закону № 2337-VIII передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно із частиною першою статті 13 Закону № 2337-VIII дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

При цьому, згідно з частиною другою статті 13 Закону №2337-VIII дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

В контексті положень частини третьої статті 13 Закону № 2337-VIII до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Положеннями статті 14 Закону № 2337-VIII встановлено наступне.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до положень статті 16 Закону № 2337-VIII службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Як вбачається з матеріалів справи, службове розслідування від 18.05.2022 р., за наслідками якого відповідачем прийнято наказ № 356, розпочато відповідно до наказу Головного управління Національної поліції у м.Києві від 18.05.2022 №556.

Службове розслідування від 23.06.2022 року, за висновками якого відповідачем видано наказ №546 від 07.07.2022 року, розпочато відповідно до наказу Головного управління Національної поліції у м. Києві від 23.06.2022 року № 734.

Суд звертає увагу, що під час вирішення спорів, пов`язаних з проходженням публічної служби, пріоритетними є норми спеціальних законів. Трудове законодавство підлягає застосуванню у випадках, якщо нормами спеціальних законів не врегульовано спірних правовідносин або коли про це йдеться у спеціальному законі.

Тому, якщо у спеціальному законі, яким є Закон України "Про Національну поліцію", не передбачено або прямо заборонено застосування норм трудового законодавства, то застосування норм трудового законодавства до правовідносин, що регулюються таким законом, неможливо.

Оскільки Закон України "Про Національну поліцію" не містить приписів щодо застосування норм трудового законодавства у випадку, якщо цим законом не врегульовано спірних відносин, застосування положень КЗпП та іншого трудового законодавства до даних правовідносин є неможливим.

З огляду на вищевикладене, суд не приймає до уваги посилання позивача на норми Кодексу законів про працю.

Отже, у цій частині суд вважає доводи позивача вважає необґрунтованими.

Порядок проведення службового розслідування дисциплінарною комісією визначено розділом V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 (надалі - Порядок №893).

Згідно з пунктами 1, 2, 4, 7, 13, 14, 16, 17 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити:

-наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

-наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

-ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

-обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

-відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

-вид і розмір заподіяної шкоди;

-причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:

одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;

отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.

Якщо поліцейський, викликаний на засідання дисциплінарної комісії, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що належно повідомлений. У цьому разі засідання дисциплінарної комісії проводиться без його участі, а поліцейський вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Як вбачається з висновку службового розслідування від 23 травня 2020 року за фактом можливих неправомірних дій окремих поліцейських Дніпровського управління поліції ГУНП у м. Києві, з`ясовувались обставини вчинення дисциплінарного проступку поліцейськими ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та іншими.

Разом з тим, стосовно позивача згадане вище службове розслідування не проводилось, причини і умови вчинення дисциплінарного поступку саме позивачем не встановлювались, він особисто не опитувався, і його вина даним службовим розслідуванням не встановлена і така не встановлювалась. Не встановлювались мети та мотивів порушення, обставин, які впливають на ступінь і характер його відповідальності як ті, що її пом`якшують чи обтяжують.

Доводи відповідача у відзиві, що вина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку за неналежний контроль за дотримання підлеглими працівниками поліції службової дисципліни є доведеною, суд оцінює критично і до уваги не приймає, оскільки згаданим вище висновком службового розслідування вина позивач у дисциплінарному проступку не встановлена і не доведена взагалі.

Отже, суд приходить до висновку, що дисциплінарною комісією у висновку службового розслідування не встановлено і не доведено обґрунтованих підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та накладення на останнього дисциплінарного стягнення, та як наслідок видання відповідачем протиправного наказу про притягнення позивача дисциплінарної відповідальності, а тому такий наказ є протиправним і підлягає скасуванню.

Крім цього, з висновку службового розслідування від 07.07.2022 року вбачається, що службове розслідування проводилось за фактом можливого неналежного виконання службових обов`язків та вимог діючого законодавства України окремими працівниками кримінальної поліції Дніпровського УП ГУНП у м. Києві.

Однак слід зауважити, що підстава проведення службового розслідування, яка вказана в наказі № 734 «неналежне виконання службових обов`язків та вимог діючого законодавства» не передбачена Порядком №893. Суд зауважує, що така підстава була лише в Інструкції про порядок проведення службових розслідувань, в органах внутрішніх справ України, затверджена Наказом МВС України від 12.03.2013 року, яка втратила чинність 07.11.2018 року.

Згідно висновку, службового розслідування від 07.07.2022 року зазначено про негативну статистичну інформацію по району. Так за 5 місяців 2022 року, без урахування закритих проваджень, внесено інформацію про вчинення 891 кримінальних правопорушень (за аналогічний період 2021 року - 1728 - 48%), з яких розкрито 242 злочини ( вторік - 548 - 58,6%), що становить 27,2% при середньому по місту - 33,3%. На 52,5% ( з 731 до 347 злочинів) зменшилась кількість зареєстрованих тяжких та особливо тяжких злочинів, залишається нерозкритими 1 розбійний напад з 7 зареєстрованих, з 12 грабежів розкрито лише 4, на низькому рівні залишається організація розкриття квартирних крадіжок, а саме з 50 зареєстрованих, розкрито лише 9. Розкрито лише 5 з 75 вчинених крадіжок з транспортних засобів. Питома вага розкриття становить 6,7%, при середній по місту 17,8%. Потребує покращення робота з розкриття шахрайства, так з 122 вчинених, розкрито лише 4 , або кожен 30 злочин. Питома вага розкриття становить 3,3%, що є найнижчим показником по місту ( по місту 25,7%). Задокументовано лише 9 злочинів пов`язаних з незаконним обігом зброї, боєприпасів та вибухових речовин, що на 10% менше ніж в 2021 році. Відсоток розкриття злочинів цієї категорії складає 44,4% при середньому по місту 49,4 %. Виявлено 101 злочин пов`язаний з незаконним обігом наркотичних речовин, що на 29,9% менше ніж за аналогічний період минулого року. Питома вага розкриття становить 39,6% при середній по місту 46.2%. На низькому рівні залишається стан управлінської діяльності ( неукомплектовано у відділі кримінальної поліції 20 посад (26.7%) відсутні посадові інструкції, внесення до їх змісту відповідних змін на окремих працівників відділу, порушення у підготовці планів роботи, Інструкції з планування, Інструкції з організації контролю за виконанням документів у НП України. Також у доповідній записці зазначено про відсутність практичних показників у роботі з установлення та відпрацювання осіб, що можуть бути причетними до колабораційної діяльності, взаємодія з УОС, УОТЗ та УКА, незадовільні результати стану агентурно-оперативної роботи, організації розкриття злочинів проти особи, розкриття злочинів майнової спрямованості, організації протидії незаконному обігу зброї та вибухівки, стану організації розшукової роботи, стану документування правопорушень, пов`язаних з торгівлею людьми, нелегальною міграцією та у сфері сексуальної експлуатації. Саме такі обставини кваліфіковані відповідачем як дисциплінарний проступок.

Суд вважає, що така кваліфікація не відповідає визначенню дисциплінарного проступку, регламентованому статтею 12 Закон № 2337-VIII, відповідно до якої правовою підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку є порушення службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, а не якісні та кількісні показники роботи.

При застосуванні вказаного виду стягнення, відповідачем всупереч ст. 12-13 Закону 2337-VIII та Порядку №893 не встановлено наявності вини позивача у скоєнні порушення, мети та мотивів порушення, обставин, які впливають на ступінь і характер його відповідальності як ті, що її пом`якшують чи обтяжують, причин та умов, що сприяли скоєнню порушення, характер і розмір нанесених збитків.

З дослідженого судом відео телемарафону від 14.5.2022 року ( час.0.45) на якому публічно виступав начальник Головного управління Національної поліції у м. Києві І.Вигівський, вбачається, що останній публічно заявив про зниження на 50 відсотків показника рівня злочинності по місту Києву за 5 місяців 2022 року, і пов`язує це з введенням на території України в цілому військового стану, а не неналежне виконання позивачем своїх функціональних обов`язків.

Суд встановив, що відповідачем при проведенні службового розслідування не вжито достатніх та необхідних заходів щодо встановлення обставин, які є необхідними для притягнення особи для дисциплінарної відповідальності, не дотримано передбачених законом прав та інтересів позивача як особи, щодо якої воно проводилося, а висновок, складений за його результатами, не відповідає вимогам щодо повноти та об`єктивності і взагалі не підтверджує факту вчинення позивачем саме дисциплінарного проступку, за який його притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення.

При цьому, суд враховує правову позицію, висловлену в рішенні Європейського Суду з прав людини від 20.10.2011 р. у справі «Рисовський проти України», в якому Суд зазначив, що принцип «належного урядування», зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що під час прийняття оскаржуваного наказу №356 від 23.05.22 року та наказу № 546 від 07.07.2022р. відповідач діяв не на підставі та не у спосіб, що передбачені Дисциплінарним статутом та Порядком №893, а тому позовні вимоги в частині визнання протиправними та скасування наказів від 23.05.2022 №356 та від 07.07.2022 №546 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є обґрунтованими, і позов у цій частині підлягає задоволенню.

Щодо позовних вимог в частині поновлення позивача на посаді, суд зазначає наступне.

Згідно зі статтею 43 Конституції України, кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності, реалізовує програми професійно-технічного навчання, підготовки і перепідготовки кадрів відповідно до суспільних потреб.

Отже, з викладених норм Конституції України убачається, що одним із принципів дії правової системи в Україні визначено принцип верховенства права та встановлено, що права і свободи можуть бути обмежені виключно у випадках, передбачених Конституцією України, а саме, у разі введення воєнного або надзвичайного стану.

Частина 6 статті 43 Конституції України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.

Згідно ч. 2 ст. 59 Закону України № 580-VIII, рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Частиною 4 статті 59 Закону України № 580-VIII визначено, що видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України.

Пунктом 8 частини десятої статті 62 Закону № 580-VIII, визначено, що поліцейський може бути переміщений по службі залежно від результатів виконання покладених на нього обов`язків та своїх професійних, особистих якостей.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 65 Закону № 580-VIII, переміщення поліцейських здійснюється на посади, нижчі ніж та, на якій перебував поліцейський: як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Закон не наділяє орган, який розглядає трудовий спір, повноваженнями на обрання іншого способу захисту трудових прав, ніж зазначені в частині першій статті 235 та статті 240-1 Кодексу законів про працю України, а відтак встановивши, що звільнення відбулось із порушенням встановленого законом порядку, єдиним можливим рішенням суду є поновлення такого працівника на займаній або прирівняної до займаної посади.

Зміст вказаної норми вказує, що переміщення на нижчу посаду відбувається при виконанні накладення на позивача дисциплінарного стягнення - звільнення з займаної посади.

При цьому, частиною 9 статті 65 Закону № 580-VIII визначено, що переведення поліцейського здійснюється на підставі єдиного наказу про звільнення із займаної посади та направлення для подальшого проходження служби до іншого органу (закладу, установи) поліції та про призначення на посаду в органі (закладі, установі) поліції, до якого переміщується поліцейський.

З урахуванням того, що суд встановив протиправність наказів в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, у зв`язку з чим безпідставним є переведення позивача на іншу нижчеоплачувану посаду та звільнення з попередньої посади.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи наведене, відповідачем не доведено та не надано до суду доказів дотримання ним необхідних юридичних гарантії при накладенні на позивача дисциплінарних стягнень, яке в подальшому призвело до його звільнення та переведення на іншу нижчеоплачувану і посаду..

За таких підстав, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції у у м. Києві № 1150 о/с від 21.07.2022 року та поновлення позивача на посаді заступника начальника управління -начальньника кримінальної поліції Дніпровського управління поліції.

Стосовно позовної вимоги про стягнення з Головного управління Національної поліції в м. Києві (зобовязати нарахувати і виплатити ) різницю грошового забезпечення за час виконання нижчеоплачуваної роботи з 23.07.2022р., суд зазначає наступне.

Згідно з частиною першою статті 235 Кодексу законів про працю України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. Оскільки суд вважає протиправним переміщення позивача на іншу посаду, то позивач підлягає поновленню на тій посаді та у тому органі, з якого він був протиправно переміщений.

За приписами ч. 2 ст. 235 Кодексу законів про працю України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік.

В матеріалах справи міститься довідка Головного управління Національної поліції у м. Києві №659 від 08.09.2022 року (деталізована) про доходи позивача за основним місцем праці в період з березня 2022 року по серпень 2022 року . З якої вбачається, що грошове забезпечення за цей період складає 146 730,69 грн., індексація доходів складає 12574,36 грн., інші види доходу 307 400,00 грн., а всього загальна сума доходу становить 494 803,96 грн.

Враховуючи неможливість встановлення розміру грошового забезпечення позивача за час виконання нижчеоплачуваної роботи на посаді начальником сектора розкриття злочинів у сфері незаконного обігу зброї, вибухівки та пов`язаних із пожежами, відділу кримінальної поліції Голосіївського управління поліції, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог в цій частині шляхом зобов`язання Головного управління Національної поліції у м. Києві нарахувати і виплатити на користь ОСОБА_1 різницю грошового забезпечення за час виконання нижчеоплачуваної роботи з 23.07.2022 на посаді начальника сектора розкриття злочинів у сфері незаконного обігу зброї, вибухівки та пов`язаних із пожежами, відділу кримінальної поліції Голосіївського управління поліції по день постановлення судового рішення, а саме 29 вересня 2022 р, що є найбільш "ефективним засобом правового захисту" у розумінні статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Стосовно негайного виконання рішення суду в частині, слід зазначити наступне.

Відповідно до пункту 2 та 3 частини першої статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України, негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Таким чином, суд вважає за необхідне допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника начальника управління - начальника кримінальної поліції Дніпровського управління поліції ГУ НП у м. Києві та в частині виплати різниці грошового забезпечення в межах суми стягнення за один місяць.

За таких підстав, суд дійшов висновку про задоволення вимог адміністративного позову в повному обсязі

Питання щодо судових витрат вирішується відповідно до статті 139 КАС України.

Керуючись статтями 2, 9, 77, 78, 90, 139, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1.Адміністративний позов ОСОБА_1 - задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати пункт 4 наказу начальника Головного управління Національної поліції у місті Києві від 23 травня 2022 року №356 про застосування до заступника начальника управління - начальника кримінальної поліції Дніпровського управління поліції ГУ НП у м. Києві полковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідальність.

3.Визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції у місті Києві №546 від 07.07.2022р. про застосування до заступника начальника управління - начальника кримінальної поліції Дніпровського управління поліції ГУ НП у м. Києві полковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади.

4.Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у місті Києві №1150 о/с від 21.07.2022р. про призначення ОСОБА_1 начальником сектора розкриття злочинів у сфері незаконного обігу зброї, вибухівки та пов`язаних із пожежами, відділу кримінальної поліції Голосіївського управління поліції та звільнення його з посади заступника начальника управління- начальника кримінальної поліції Дніпровського управління поліції ГУНП у м. Києві.

5.Поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника управління- начальника кримінальної поліції Дніпровського управління поліції ГУНП у м. Києві.

6.Зобов`язати Головне управління Національної поліції в м.Києві нарахувати і виплатити на користь ОСОБА_1 різницю грошового забезпечення за час виконання нижчеоплачуваної роботи з 23.07.2022 на посаді начальника сектора розкриття злочинів у сфері незаконного обігу зброї, вибухівки та пов`язаних із пожежами, відділу кримінальної поліції Голосіївського управління поліції по 17 жовтня 2022 року.

7. Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) здійснені ним судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1984,00 грн (одну тисячу вісімсот чотири гривні 80 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в м. Києві (вул. Володимирська 15, м. Київ, 01601, ).

8. Допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника начальника управління- начальника кримінальної поліції Дніпровського управління поліції та в частині стягнення з Головного управління Національної поліції у м. Києві різницю середнього заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи у межах суми стягнення за один місяць.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 КАС України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295, 296 КАС України.

Суддя Я.І. Добрянська