Справа № 140/3782/22
Суддя: Плахтій Наталія Борисівна
Дата ухвалення: 2022-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2022 року ЛуцькСправа № 140/3782/22

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Плахтій Н.Б.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» (далі позивач, ТзОВ «ФУДЛАЙФ ПЛЮС») звернулося із позовом до Львівської митниці (далі відповідач, митниця) про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів від 11.11.2021 №209000/2021/700146/1, від 12.11.2021 №209000/2021/700151/1, №209000/2021/700150/2, від 13.11.2021 №209000/2021/700153/2.

В обґрунтування позову позивач вказав, що ТзОВ «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» з метою декларування товарів на митний пост Львівської митниці подано митні декларації (далі - МД) №UA209160/2021/013691, №UA209160/2021/013810, №UA209160/2021/013802, №UA209160/2021/013895, згідно з якими було заявлено до митного оформлення:

товар №1 «М`ясо свійських свиней морожене окіст (шинка) без кості, обвалена, не подрібнена, без теплової кулінарної обробки, не консервована, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною, вагою 19922,60 грн»;

товар №2 «Їстівні субстрати великої рогатої худоби, морожені печінка яловича обвалена, не подрібнена, без теплових кулінарної обробки, не консервована, без харчових добавок та приправ, вагою 20600,00 кг»;

товар №3 «3.1 «Їстівні субстрати великої рогатої худоби морожені нирки яловичі, обвалені, не подрібнені, без теплової кулінарної обробки, не консервовані, без харчових добавок та приправ, вагою 4573,00 кг; 3.2. «Їстівні субстрати великої рогатої худоби морожені, - печінка яловича обвалена, не подрібнена, без теплової кулінарної обробки, не консервована, без харчових добавок та приправ, вагою 15900,00 кг»»;

товар №4 «Сало (бокове) свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, без шкіри у вигляді кусків різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною, вагою 20305,00 кг».

Митна вартість імпортованого товару визначена за основним методом за ціною договору (контракту). Однак митним органом були прийняті оскаржувані рішення про коригування митної вартості, якими митну вартість у кожному випадку було визначено за резервним методом. При цьому митний орган дійшов висновку, що вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, не може бути визнано за основним методом з огляду на те, що документи, які було подано для підтвердження митної вартості, містять розбіжності та неточності.

З усіма сумнівами та твердженнями Львівської митниці, викладеними у графах 33 спірних рішень, позивач не погоджується, вважає, що митний орган при їх винесенні не врахував усі фактичні обставини справи, надані документи досліджено поверхнево та вказує про таке.

Ввезення на митну територію України товару №1, товару №2, товару №3, товару №4, відбулося на підставі зовнішньоекономічних контрактів: товар №1 на підставі зовнішньоекономічного контракту від 28.10.2021 №28102021, укладеного між компанією ТзОВ «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» та експортером - компанією «EXPORTSLACHTHIUIS DE COSTER NV»; товару №№2, 3, 4 на підставі зовнішньоекономічного контракту від 29.09.2021 №29882021, укладеного між компанією ТзОВ «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» та експортером - компанією «POL-EXPORT». За умовами зазначених контрактів, зокрема, розділу 1 контракту, поставки товарів здійснюються на додатково погоджених умовах EXW, FCA, CPT, CIP. У контрактах вказано, що найменування товару, кількість та ціна товару обумовлюється в інвойсах на кожну партію товару. Розрахунки здійснюються на умовах післяоплати, валюта платежу - євро або долар.

Задля підтвердження митної вартості товару №1, товару №2, товару №3, товару №4, декларантом було подано товаросупровідні документи.

Крім того, при ввезенні на митну територію товару №2, №3, №4 застосовувались умови поставки CPT Правил Інкотермс-2010, а тому до митного оформлення не передбачалося надання будь-яких документів, які б підтверджували вартість транспортування. Також оскільки страхування не проводилось, то надавати будь-які документи з цього приводу не було необхідності. У свою чергу товар №1 ввозився на умовах поставки FCA Правил Інкотермс-2010 і задля підтвердження вартості перевезення цього товару до митного оформлення надано довідку про транспортні витрати, договір-заявку, рахунок-фактуру. Також зовнішньоекономічним контрактом передбачено, що вантажовідправником може бути третя сторона.

Позивач вважає, що вимога митного органу про необхідність подання прайс-листів виробника є безпідставною, адже до кожної з поставок декларантом подавалися прейскуранти (прайс-листи). При цьому сам лише факт надання позивачем прайс-листа, виданого експортером, однак із зазначенням коду документа 3014, не може викликати сумнів у заявленій митній вартості імпортованого товару. Вимога надати проформу-інвойс теж є необґрунтованою, бо митним органом не було враховано, що поставка товару не здійснювалася на умовах передоплати, тому проформа-інвойс продавцем товару не складалася, а відразу виставлялися рахунки-фактури (інвойс) як документи, що містять повну інформацію про товар та усі характеристики зовнішньоекономічних операцій.

У спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів відсутні будь-які конкретні обставини, які б однозначно стверджували про наявність обґрунтованих сумнівів, причин неможливості визначення заявленої митної вартості імпортованого товару. Поряд з тим надані до митного оформлення документи дають можливість дійти висновку про правильність визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за основним методом.

Позивач зауважив, що неподання декларантом запитуваних митним органом документів за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом не є достатнім для висновку щодо наявності підстав для застосування іншого методу визначення митної вартості. Львівська митниця для коригування митної вартості товару використала інформацію, затверджену в рамках Меморандуму Всеукраїнської асоціації імпортерів м`яса та м`ясопродукції, проте не надала документів, які б підтверджували правосуб`єктність такої організації та виданих нею документів, що ставить під сумнів її використання.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду 30.05.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у даній справі, ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с.77).

Відповідач у поданому відзиві (а.с.81-108) адміністративний позов ТзОВ «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» не визнав, посилаючись на те, що при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товару відповідно до положень частини п`ятої статті 54 Митного кодексу України (далі МК України) митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, та запитувати від декларанта встановлені статтею 53 МК України документи і відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визначення митної вартості. Під час перевірки документів, поданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, встановлено, що митна вартість товару за МД №UA209160/2021/013691, №UA209160/2021/013810, №UA209160/2021/013802, №UA209160/2021/013895 не може бути визнана у зв`язку з тим, що подані документи не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та вони містять розбіжності, які є визначальними для сумніву митниці в достовірності заявлених відомостей про митну вартість, та, як наслідок, реалізації права митного органу вимагати додаткові документи, які б спростували ці розбіжності.

Так, в наданих до митного оформлення документах виявлено розбіжності в автотранспортних накладних (CMR) щодо місця завантаження товару, місця складання і відомості щодо відправника товару, в окремих із них відсутній підпис відправника товару або ж вказано місце розвантаження, про яке відсутні відомості в контракті чи інвойсі; відсутні відомості щодо умов поставки товару та реквізитів документів партії товару; документи не містять відомостей про вартість упаковки, маркування, страхування і завантаження товару, як це було встановлено зовнішньоекономічними контрактами; до митного оформлення не надано проформи-інвойси, а у рахунках-фактурах відсутні реквізити зовнішньоекономічної угоди та відомості щодо терміну та способу оплати; прайс-лист містить інформацію лише по одній позиції товару та не відповідає визначенню документа за кодом 3014, оскільки виданий не виробником товару, а відправником; документ, поданий за кодом 9610, виданий не в країні відправлення; документ підтвердження вивозу (Komunikat IE599) не надано.

Оскільки документи, подані до митного оформлення, містять розбіжності та не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, декларанту надіслано вимогу надати додаткові документи для підтвердження митної вартості, однак жодних додаткових документів декларантом позивача подано не було. У зв`язку із ненаданням позивачем на запит митного органу документів, які б документально підтвердили або визначили кількісно і достовірно складові митної вартості, митна вартість не могла бути визначена за основними методом та її було визначено за резервним методом на підставі раніше визнаних митних вартостей, тобто, митних декларацій, відомості про які наявні в митниці. Джерелом для коригування митної вартості слугувала інформація, надана Асоціацією «Всеукраїнська асоціація імпортерів м`яса та м`ясопродукції» в рамках Меморандуму від 28 вересня 2021 року, а також МД №UA205140/2021/86536 від 08.11.2021, №UA205140/2021/85996 від 06.11.2021, №UA205140/2021/86524 від 08.11.2021. З наведених підстав представник відповідача просить в задоволенні позову відмовити повністю.

Інших заяв по суті справи не надходило.

Враховуючи вимоги статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних мотивів та підстав.

Суд встановив, що ТзОВ «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» укладено типові контракти з компаніями-експортерами, зокрема:

- від 28.10.2021 №28102021 з компанією «EXPORTSLACHTHIUIS DE COSTER NV» (Бельгія) (продавець) (а.с.48зворот-51зворот, 112-117);

- від 29.09.2021 №29882021 з компанією «Pol-Export» (Польща) (продавець) (а.с.51зворот-53зворот, 178-183).

Відповідно до умов вказаних договорів продавець продає, а покупець купує товар, в асортименті вказаному в інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. Товар поставляється партіями на умовах, узгоджених сторонами в даному контракті і проформах-інвойсах відповідно до правил Інкотермс 2010. У разі, якщо в проформах-інвойсах не узгоджені умови поставки, товар може поставлятись на умовах FCA або EXW, або CРТ, або СІР відповідно правилам Інкотермс 2010. За замовленням покупця продавець надає покупцю послуги по зберіганню, пошуку і додаткового транспортування товару в обсязі і на умовах, визначених цим контрактом. Якщо інше не обумовлено в проформі-інвойсі або інвойсі, поставка товару здійснюється з таких місць: із адреси холодильної камери (складу), з адреси виробника товару або з адреси продавця (пункт 1 контрактів). Ціна товару включає в себе вартість упаковки, маркування, страхування і погрузки товару на транспортні засоби (якщо поставка здійснюється на умовах FCA або EXW правил Інкотермс 2010). Сторони в інвойсі вказують найменування, загальну кількість товару, що поставляється, а також його вартість. Весь товар вказаний в інвойсі поставляється партіями. При узгодженні кожної партії товару, ціна на товар може змінюватись в залежності від об`єму і кон`юнктури ринку на даний вид продукції, але не може перевищувати узгоджену вартість в інвойсі. Пунктом 2 даних контрактів визначено, що ціна за одиницю товару не прив`язана до попередніх узгоджених поставок і варіюється в діапазоні, вказаному в інвойсі. Ціна узгодженої партії товару не може бути змінена в односторонньому порядку. Ціна на товар встановлюється в доларах США та євро. Загальну суму контракту складає сума всіх інвойсів, підписаних в період дії даного контракту (пункт 2 контрактів). Відповідно до пункту 6 контрактів оплата товару здійснюється на умовах, визначених в проформах-інвойсах і може включати в себе передоплату, оплату по факту поставки і/або оплату з відстрочкою платежу. Датою оплати вважається дата списання коштів з поточного рахунку покупця. Оплата товару проводиться банківським переказом в доларах США та євро на реквізити продавця, вказані в контракті.

ТзОВ «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» через уповноваженого декларанта ОСОБА_1 до митного оформлення було задекларовано за митними деклараціями №UА209160/2021/013691 від 10.11.2021, №UА209160/2021/013810 від 12.11.2021, №UА209160/2021/013802 від 12.11.2021, №UА209160/2021/013895 від 13.11.2021 товар за наступними характеристиками відповідно:

товар №1 «М`ясо свійських свиней морожене окіст (шинка) без кості, обвалена, не подрібнена, без теплової кулінарної обробки, не консервована, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною, вагою 19922,60 кг; дата виготовлення 29.07-24.09.2021; режим зберігання і перевезення при температурі мінус 18 градусів Цельсія; виробник: De Coster NV (маркування-клеймо: BELGIE 51/2 EG), Бельгія. Країна виробництва Бельгія (BE)». Митна вартість товару заявлена за основним методом з урахуванням умов поставки FСA-BE Ruiselede та становить 1104976,76 грн (еквівалентно 34934,55 євро). До митної декларації додано: зовнішньоекономічний контракт від 28.10.2021 №28102021; рахунок-фактуру від 08.11.2021 №1012-О; сертифікат якості від 05.11.2021; міжнародний ветеринарний сертифікат від 05.11.2021; автотранспортну накладну від 05.11.2021 №Т67246001, копію митної декларації країни відправлення №21ВЕЕ71 (а.с.109, 112-125).

Товар №2 «Їстівні субстрати великої рогатої худоби, морожені печінка яловича обвалена, не подрібнена, без теплових кулінарної обробки, не консервована, без харчових добавок та приправ, вагою 20600,00 кг, дата виготовлення 10.2021 р.; режим зберігання і перевезення при температурі мінус 18 градусів Цельсія; виробник: SUPERGEL 28 (маркування-клеймо: FR 28.281.004 CE), Франція. Країна виробництва Франція (FR)». Митна вартість товару заявлена за основним методом з урахуванням умов поставки СРТ-Луцьк та становить 314280,69 грн (еквівалентно 10506,00 євро). До митної декларації додано: зовнішньоекономічний контракт від 29.09.2021 №29882021; рахунок-фактуру від 10.11.2021 №PL/050606979/2021-034/0722; сертифікат якості від 09.11.2021; міжнародний ветеринарний сертифікат від 09.11.2021 №FR; автотранспортну накладну від 09.11.2021; копію митної декларації країни відправлення №21PL301010E1279183 (а.с.156, 159-168).

Товар №3 «3.1 «Їстівні субстрати великої рогатої худоби морожені нирки яловичі, обвалені, не подрібнені, без теплової кулінарної обробки, не консервовані, без харчових добавок та приправ, вагою 4573,00 кг; дата виготовлення 04, 05, 07.2021 р.; режим зберігання і перевезення при температурі мінус 18 градусів Цельсія; виробник: Tonnies Rind GmbH & Co. KG (маркування-клеймо: DE NI 10327 EG), Німеччина. Країна виробництва Німеччина (DE); Митна вартість товару заявлена за основним методом з урахуванням умов поставки СРТ-Луцьк та становить 79343,16 грн (еквівалентно 2652,34 євро). 3.2. «Їстівні субстрати великої рогатої худоби морожені, - печінка яловича обвалена, не подрібнена, без теплової кулінарної обробки, не консервована, без харчових добавок та приправ, вагою 15900,00 кг; дата виготовлення 04, 05, 07, 08, 09.2021; режим зберігання і перевезення при температурі мінус 18 градусів Цельсія; виробник: Tonnies Rind GmbH & Co. KG (маркування-клеймо: DE NI 10327 EG), Німеччина. Країна виробництва Німеччина (DE)»». Митна вартість товару заявлена за основним методом з урахуванням умов поставки СРТ-Луцьк та становить 242575,87 грн (еквівалентно 8109,00 євро). До митної декларації додано: зовнішньоекономічний контракт від 29.09.2021 №29882021; рахунок-фактуру від 12.11.2021 №PL/050606979/2021-034/0731; сертифікат якості від 10.11.2021; міжнародний ветеринарний сертифікат від 11.11.2021; копію митної декларації країни відправлення №21PL301010E1284881 (а.с.132-133, 136-148).

Товар №4 «Сало (бокове) свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, без шкіри у вигляді кусків різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною, вагою 20305,00 кг; дата виготовлення 11.2021 р.; режим зберігання і перевезення при температурі мінус 18 градусів Цельсія; виробник: Grolleman Vrieshuis B.V. (маркування-клеймо: NL 568 EG), Нідерланди. Країна виробництва Нідерланди (NL)». Митна вартість товару заявлена за основним методом з урахуванням умов поставки СРТ-Луцьк та становить 309780,06 грн (еквівалентно 10355,55 євро). До митної декларації додано: зовнішньоекономічний контракт від 29.09.2021 №29882021; рахунок-фактуру від 12.11.2021 №PL/050606979/2021-034/0731; сертифікат якості від 11.11.2021; міжнародний ветеринарний сертифікат від 11.11.2021 №FR; копію митної декларації країни відправлення №21PL301010E1281881 (а.с.175, 179-186).

За результатами аналізу поданих декларантом позивача до митного оформлення МД та долучених документів митницею встановлені наступні розбіжності:

1) за МД №UА209160/2021/013691 від 10.11.2021 до митного оформлення заявлено товар «Ham 4D frozen - Окіст без кістки свинячий заморожений» за ціною 1,75 Євро за кг на умовах поставки FCA- BE- Ruiselede. Відповідно до положень Інкотермс -2010, термін FCA (Free Carrier (... named place) Франко перевізник (... назва місця) означає, що продавець доставить товар, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця. Відповідно до частини 10 статті 58 Митного кодексу України, до митної вартості товарів додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема: - витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на страхування цих товарів. Відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, згідно заявлених умов поставки, для підтвердження митної вартості товарів подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Відповідно до положень наказу Міністерства фінансів України від 24.05.2012р. № 599 «Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення», для підтвердження витрат на транспортування декларантом надаються наступні документи: рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури. Рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від 08.11.2021 №1012-0 та договір про перевезення від 03.11.2021, договір-заявка №1012-О не містять відомості про такі витрати, а саме відомості про страхування та експедиційні витрати. Дані документи містять розбіжності у відомостях про вартість перевезення, маршрут та номер транспортного засобу. У поданій до митного оформлення CMR від 05.11.2021 №В №Т 67246001 відсутні відомості про документи (графа 11), умови поставки товару, та відсутній підпис відправника товару у графі 14. За умовами зовнішньоекономічного договору від 28.10.2021 №28102021 розділом 1. «Предмет контракту» передбачено що товар поставляється в асортименті зазначеному в Інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. У розділі 2. договору також визначено що у такому Інвойсі Сторонами контракту вказується назва, загальна кількість та вартість товару. До митного оформлення такий Інвойс не подавався. Розділом 1. даного договору передбачено, що партії товару поставляються на умовах згідно Проформи-інвойсу (до митного оформлення не подано). Розділом 2 даного договору визначено, що в ціну товару входить вартість упаковки, маркування, страхування і завантаження товару на транспортний засіб. Документи подані до митного оформлення не містять відомостей що підтверджують числові значення таких складових ціни товару. Таким чином, відомості щодо складових митної вартості не підтверджено документально та не піддаються перевірці, що є порушенням вимог положень частини 21 статті 58 Митного кодексу. Розділами 5 та 6 зовнішньоекономічного договору передбачено що оплата здійснюється на умовах зазначених в Проформах-інвойсах, але такі документи до митного оформлення не подано. У рахунку-фактурі від 04.11.2021 №v2 21211009 відсутні реквізити зовнішньоекономічної угоди. До митного оформлення не подано банківський платіжний документ, що стосується оцінюваного товару, відповідно до вимог п.4 ч.2 ст.53 МКУ, хоча у даному рахунку зазначено термін «prepayment» - передоплата. Документ Komunikat ІЕ599 - підтвердження вивозу до митного оформлення не надавався.

2) за МД №UА209160/2021/013810 від 12.11.2021, до митного оформлення заявлено товар «Watroba wolowa mrozona - Печінка яловича заморожена» за ціною 0,51 Євро за кг, на умовах поставки СРТ- UA- Луцьк. Виробником товару заявлено «SUPERGEL 28», країна виробництва Франція, У поданій до митного оформлення автотранспортній накладній CMR від 09.11.2021р. № б/н відсутні відомості у графах 5 та 14, щодо реквізитів документів даної партії товару, та умов поставки, що суперечить вимогам статті 6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19травня 1956) та ЗУ «Про приєднання України до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів» від 01.08.2006 №57-V. За умовами зовнішньоекономічного договору від 29.09.2021 №229882021 розділом 1 даного договору передбачено, що товар поставляється в асортименті зазначеному в Інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. У розділі 2 договору визначено що у такому Інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не подавався. Розділом 2 даного договору визначено, що в ціну товару входить вартість упаковки, маркування, страхування і завантаження товару на транспортний засіб. Документи подані до митного оформлення не містять відомостей, що підтверджують числові значення таких складових ціни товару. Таким чином, відомості щодо складових митної вартості не підтверджено документально та не піддаються перевірці, що є порушенням вимог положень частини 21 статті 58 Митного кодексу. Розділами 5 та 6 зовнішньоекономічного договору передбачено що оплата здійснюється на умовах зазначених в Проформах-інвойсах, але такі документи не подано, а у рахунку-фактурі від 10.11.2021 №PL/050606979/2021-034/0722 відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати. Документ підтвердження вивозу KOMUNIKAT ІЕ599 до митного оформлення не подавався. Документ за кодом 9610-копія митної декларації країни відправлення від 11.11.2021 №MRN 21PL301010E1279183 виданий не у країні відправлення Франції, а у Польщі.

3) за МД №UА209160/2021/013802 від 12.11.2021, до митного оформлення заявлено товар «Mrozone nerki woiowe - нирки яловичі морожені» за ціною 0,58 Євро за кг, та товар «Mrozona watroba wolowa - печінка яловича заморожена» за ціною 0.51 Євро за кг, на умовах поставки СРТ- UA-Луцьк. Виробником товару заявлено «Tonnies Rind GmbH & Co. KG.», країна виробництва Німеччина. У графі 1 CMR від 10.11.2021 №б/н відправиком товару зазначено «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko, проте графа 22 «Підпис та штамп відправника» заповнена штампом РРНО HERSAN, тобто підприємством яке не є стороною даної зовнішньоекономічної угоди. У даному документі також відсутні відомості щодо умов поставки товару, та реквізитів інвойсу. За умовами зовнішньоекономічного договору від 29.09.2021 №29882021 розділом 1 даного договору передбачено, що товар поставляється в асортименті зазначеному в Інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. У розділі 2 договору визначено, що у такому Інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не подавався. Розділом 2 даного договору визначено, що в ціну товару входить вартість упаковки, маркування, страхування і завантаження товару на транспортний засіб. Документи подані до митного оформлення не містять відомостей що підтверджують числові значення таких складових ціни товару. Розділами 5 та 6 зовнішньоекономічного договору передбачено що оплата здійснюється на умовах зазначених в Проформах-інвойсах, але такі документи не подано, а у рахунку-фактурі від 10.11.2021 №РL/050606979/2021-034/0723 відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати. Додатково доданий Прайс-лист №б/н містить інформацію лише по окремих позиціях товару, тому не відповідає визначенню документа за кодом 3014 - Прайс-лист виробника товару, оскільки виданий не виробником товару Tonnies Rind GmbH & Co. KG, а відправником «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko, та відомості у даному документі не є систематизованим переліком товарів (послуг) із зазначенням цін та умов продажу, що передбачено визначенням поняття Прайс-лист (прейскурант).

4) за МД №UА209160/2021/013895 від 13.11.2021, до митного оформлення заявлено товар «Tluszcz wieprzowy mrozony - Сало свиняче бокове заморожене» за ціною 0,51 Євро за кг, на умовах поставки СРТ- UA-Луцьк. У поданій до митного оформлення автотранспортній накладній CMR від 11.11.2021 р. №б/н відсутні відомості у графах 14. 21, та відсутній підпис відправника у графі 22, що суперечить вимогам статті 6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19 травня 1956) та ЗУ «Про приєднання України до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів» від 01.08.2006 №57-V. За умовами зовнішньоекономічного договору від 29.09.2021 №29882021 розділом 1 договору передбачено, що товар поставляється в асортименті зазначеному в Інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. У розділі 2 договору визначено, що у такому Інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не подавався. Розділом 2 даного договору визначено, що в ціну товару входить вартість упаковки, маркування, страхування і завантаження товару на транспортний засіб. Документи подані до митного оформлення не містять відомостей, що підтверджують числові значення таких складових ціни товару. Таким чином, відомості щодо складових митної вартості не підтверджено документально та не піддаються перевірці, що є порушенням вимог положень частини 21 статті 58 Митного кодексу. Розділами 5 та 6 зовнішньоекономічного договору передбачено що оплата здійснюється на умовах зазначених в проформах-інвойсах, але такі документи не надано, а у рахунку-фактурі від 12.11.2021 №PL/050606979/2021-034/0731 відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати. Документ заявлений за кодом 9610-копія митної декларації країни відправлення, від 12.11.2021 №MRN 21PL301010E1284881 виданий у Польщі, а не у країні відправлення - Нідерландах. Документ підтвердження вивозу KOMUNIKAT ІЕ599 містить інформацію ідентичну поданій до митного оформлення MRN. Додатково доданий прайс-лист від 08.11.2021 №б/н, містить інформацію лише по одній позиції товару, тому не відповідає визначенню документа за кодом 3014 - прайс-лист виробника товару, оскільки виданий не виробником товару Grolleman Vrieshuis B.V., а відправником «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko, та відомості у даному документі не є систематизованим переліком товарів (послуг) із зазначенням цін та умов продажу, що передбачено визначенням поняття Прайс-лист (прейскурант).

Декларанту у всіх випадках надіслані митним органом вимоги в електронних повідомленнях про надання додаткових документів на підтвердження митної вартості, а саме: додатки (Інвойс, Проформу-інвойс) до зовнішньоекономічного договору (контракту) у разі їх наявності; якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (видаткові, податкові накладні; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (оплата попередніх аналогічних поставок, акт виконаних робіт (наданих послуг)); якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини, переклади документів відповідно до вимог ст.254 МК України (а.с.110-111, 134-135, 157-158, 176-177).

У відповідь на повідомлення митниці декларант у листами повідомив відповідача, що були подані всі наявні документи, які кореспондуються між собою та містять чітку інформацію про товар та ціну на вказаний товар (а.с.126-128, 149-151, 169-171, 187-189).

Львівська митниця відповідно прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2021/700146/1 від 11.11.2021 (а.с.130), №UA209000/2021/700150/2 від 12.11.2021 (а.с.153), №UA209000/2021/700151/1 від 12.11.2021 (а.с.173), №UA209000/2021/700153/2 від 13.11.2021 (а.с.192) про коригування митної вартості товарів та сформувала картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення (далі картка відмови) №UA209160/2021/000224 (а.с.17), №UA209160/2021/000230 (а.с.27), №UA209160/2021/000229 (а.с.35 зворот 36), №UA209160/2021/000233 (а.с.41зворот 42).

Як зазначено у графі 33 рішень про коригування митної вартості товарів, документи, подані для підтвердження митної вартості товару, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом, а також документи містять розбіжності (ті, про які було вказано у повідомленнях декларанту про надання додаткових документів). У спірних рішеннях також вказано, що зважаючи на неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 МК України, у зв`язку із неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості (методу 2а та методу 2б - з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари; методу 2в та методу 2г - з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта), митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі цінової інформації, наданої в рамках Меморандуму від 28.09.2021 Асоціацією «Всеукраїнська асоціація імпортерів м`яса та м`ясопродукції», а також МД №UA205140/2021/086536 від 08.11.2021 (а.с.196), де митна вартість такого товару становить 2,60 долар США/кг (рішення №UA209000/2021/700146/1); МД №UA205140/2021/085996 від 06.11.2021 (а.с.194), де митна вартість такого товару становить 0,90 долара США/кг (рішення №UA209000/2021/700151/1, №UA209000/2021/700150/2); МД №UA205140/2021/086524 від 08.11.2021 (а.с.193), де митна вартість такого товару становить 1,00 долара США/кг (рішення №UA209000/2021/000153/2). Крім того в даних рішеннях зазначено, що митницею відповідно до положень статей 55, 57 МК України з декларантом проведена письмова консультація щодо вибору методу визначення митної вартості товару.

На підставі МД №UA209160/2021/013717 від 11.11.2021, №UA209160/2021/013860, №UA209160/2021/013841 від 12.11.2021, №UA209160/2021/013860 від 12.11.2021, №UA209160/2021/013902 від 13.11.2021 (а.с.131, 154, 174, 190) товар випущено у вільний обіг.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.

Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частини перша, друга статті 54 МК України).

За приписами частини третьої статті 53 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Таким чином, законодавець запропонував таку конструкцію регулювання митних відносин, якою визнається правильність визначення митної вартості декларантом, якщо не доведено інше.

Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 МК України).

Із наведених положень випливає, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару.

Факт того, що рівень задекларованої митної вартості товару значно нижчий за рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, сам собою не може бути підставою для витребування додаткових документів; цей факт є лише підставою для поглибленої перевірки повноти та достовірності документів. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за основним методом (за ціною договору (контракту).

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi.

Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).

Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У розглядуваному випадку спірні рішення прийняті відповідачем з підстав, визначених пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України, декларант не надав усіх додаткових документів витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, а подані до митного оформлення документи містять розбіжності.

Як визначено частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).

У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.

Надаючи оцінку доводам сторін у справі, зокрема, щодо наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, суд зазначає, що відповідно до укладених між покупцем ТзОВ «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» та компаніями-продавцями «POL-EXPORT» (Республіка Польща), «EXPORTSLACHTHIUIS DE COSTER NV» (Бельгія) контрактів від 28.10.2021 №28102021, від 29.09.2021 №29882021 відповідно (а.с.48зворот-54), які містять аналогічні умови, продавець продає, а покупець купує товар в асортименті вказаному в інвойсі, який є невід`ємною частиною контракту. Товар поставляється партіями на умовах, погоджених сторонами у контракті і проформах-інвойсах згідно з правилами Інкотермс-2010. У випадку, якщо в проформах-інвойсах не погоджені умови поставки, товар може постачатися на умовах FCA, або EXW, або CPT, або CIP згідно з правилами Інкотермс-2010 (пункт 1 контракту).

Пунктом 2 контрактів визначено, що ціна на товар включає вартість упаковки, маркування, страхування і навантаження товару на транспортний засіб (якщо поставка здійснювалась на умовах FCA або EXW правил Інкотермс-2010). Сторони в інвойсі вказують найменування, загальну кількість товару, що поставляється, а також його вартість. Весь указаний в інвойсі товар поставляється партіями.

Відправкою покупцю проформи-інвойсу продавець підтверджує свою згоду здійснити поставку обумовленої партії товару на вказаних у ній умовах. Здійсненням передоплати партії товару згідно з проформою-інвойсом покупець підтверджує свою згоду з умовами даного документу. Поставка товару здійснюється протягом 30 календарних днів з моменту передоплати - якщо оплата здійснюється шляхом внесення передоплати, або протягом 30 календарних днів з моменту підписання сторонами проформи-інвойсу - якщо оплата здійснюється з відстрочкою платежу. З кожною поставкою продавець повинен надати покупцю оригінали супровідних документів на товар, необхідні для митного оформлення та сертифікації (пункт 5 контрактів).

Оплата товару здійснюється на умовах, визначених в проформах-інвойсах, і може включати передоплату або оплату за фактом поставки і/або оплату з відстрочкою платежу. Оплата здійснюється банківським переказом в доларах США і євро на реквізити продавця, вказані в контракті (пункт 6 контрактів).

Отже, договорами конкретні умови поставки не передбачені, а обумовлено можливість поставки товару на будь-яких умовах - FCA, EXW, CPT або CIP згідно з правилами Інкотермс-2010. Конкретні умови щодо кожної поставки визначаються в проформі-інвойсі. Від погоджених у проформі-інвойсі умов поставки залежить, чи включатиметься до ціни на товар вартість транспортування, страхування і навантаження товару на транспортний засіб. З урахуванням таких положень контракту поставка кожної наступної партії товару не обов`язково здійснюється на тих самих умовах, адже сторони погодили можливість вибору умов поставки в залежності від ситуації. Звідси документом, який визначає основні умови поставки тієї чи іншої партії товару (умови передачі, додаткові витрати, умови оплати), кількісні та вартісні характеристики товару, є проформа-інвойс. При цьому оплата товару покупцем (позивачем) означає досягнення згоди на поставку товару на запропонованих в проформі-інвойсі умовах. У такому випадку товар поставляється після його оплати. Якщо у проформі-інвойсі буде вказано про відстрочку платежу, то підписання цього документа буде свідчити, що згода щодо умов поставки досягнута після підписання позивачем проформи-інвойсу і оплата товару здійснюється після поставки товару.

З наведених положень зовнішньоекономічних контрактів слідує, що проформа-інвойс є тим документом, який визначає умови поставки товару та його оплати (окремо взятої партії товару); інвойс визначає вартість партії товару та має містити найменування, загальну кількість товару, що поставляється, а також його вартість. Залежно від умов поставки вартість упаковки, маркування, страхування і навантаження товару.

Проформа-інвойс (рахунок-проформа) разом із зовнішньоекономічним контрактом або рахунок-фактура (інвойс) відповідно до пунктів 2, 3 частини другої статті 53 МК України є документами, які підтверджують митну вартість (пункти 2, 3 частини другої статті 53 МК України), а тому є обов`язковими до надання під час митного оформлення товару. Таким документом згідно з пунктом 4 частини другої названої статті є і банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару (якщо рахунок сплачено).

Як встановлено судом, декларант разом із митними деклараціями по жодній з поставок не надав проформ-інвойсів, хоча наявність таких документів передбачена умовами зовнішньо-економічних контрактів.

Також декларант позивача не подав документів про оплату оцінюваного товару. При цьому в позовній заяві позивач вказав, що умовами контрактів передбачена післяоплата за товар.

Однак, суд наголошує, що за умовами контрактів в кожному випадку поставки умови оплати (передоплата, післяоплата, оплата по факту) повинні визначатись окремо.

Суд зауважує, що в доданому до МД №UA209160/2021/013691 інвойсі (а.с.124) вказано умови оплати: передоплата, що в свою чергу передбачає необхідність подання митниці банківських документів про здійснення переказу коштів в рахунок оплати за товар, чого декларантом зроблено не було.

Крім того, суд звертає увагу, що в жодному з рахунків-фактур, які додавались до МД №UA209160/2021/013810, №UA209160/2021/013802, №UA209160/2021/013895 (а.с.145, 167, 184) спосіб оплати взагалі не визначений, а тому твердження позивача про те, що в даних випадках оплата здійснювалась на умовах післяоплати є безпідставними, оскільки не відповідають умовам договору.

Отже, суд констатує, що у розглядуваних випадках митному органу початково не були подані ті документи, які були передбачені самим договором та який передбачав можливість різних умов поставок та оплати, що мали б визначатись в окремих документах, а саме проформах-інвойсах.

Разом з тим, позивач з власної ініціативи додав до митних декларацій прайс-листи, у яких зазначено лише окрему позицію товару. Відповідач правильно зауважив, що такий документ не відповідає визначенню «прайс-лист (прейскурант)», оскільки містить лише одну позицію й не є систематизованим переліком товарів (послуг) із зазначенням цін та умов продажу; він виданий не виробником товару, а продавцем.

Отже, надані позивачем до митного оформлення прайс-листи, видані експортером, що не є виробником, не містили інформації щодо звичайної пропозиції для продажу оцінюваних товарів, тобто не відображали дійсну вартість товару, що придбавався.

Крім того, суд звертає увагу, що митним органом у повідомленнях декларанту вказано на відсутність у поданих до митного оформлення автотранспортних накладних відомостей у певних графах щодо товаросупровідних документів та умов оплати, відсутність підписів відправника тощо.

На думку суду, наведені вище обставини у своїй сукупності вказують на наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення декларантом митної вартості товару, оскільки митному органу були надані документи не в повному обсязі та містили розбіжності, а відтак не підтверджували заявлену вартість. Відповідно, з огляду на наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості товару у зв`язку з відсутністю в наданих декларантом документах відомостей про об`єктивні й достовірні дані на підтвердження митної вартості імпортованого товару за ціною договору (за першим методом), у відповідача були правові підстави витребувати додаткові документи для підтвердження митної вартості товару та вчиняти послідовні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому декларантом на вимогу митниці не було подано у витребуваних документів.

Як встановлено частинами дев`ятою, двадцять першою статті 58 МК України, розрахунки згідно із цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню. Використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально.

Отже, обов`язок доведення митної вартості товару лежить на позивачу.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 18.05.2022 у справі №620/1735/20.

Крім того, згідно з правовою позицією Верховного Суду, наведеною, зокрема в постановах від 14.07.2020 у справі №809/1557/17, від 10.06.2020 у справі №1.380.2019.004752, від 28.09.2020 у справі №520/2133/19, від 10.04.2020 у справі №822/2806/15, наявність розбіжностей в документах, що підтверджують митну вартість є підставою для витребування додаткових документів та у разі їх ненадання - коригування митним органом митної вартості.

Оскільки декларантом не надано належних документів та не спростовано сумнівів митного органу у правильному визначенні митної вартості товару, суд приходить до висновку, що товариству правомірно відмовлено у митному оформленні товару за заявленою ним вартістю відповідно до вимог митного законодавства.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку суду, в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів митний орган навів достатнє обґрунтування причин, за наявності яких митниця не могла визнати заявлену декларантом митну вартість; у них вказано джерела інформації, що використовувались відповідачем для визначення митної вартості з покликанням на реквізити митної декларації, зазначено послідовність застосування методів визначення митної вартості та причини, через які не був застосований метод, що передує методу, обраному митним органом.

Враховуючи встановлені обставини справи та положення чинного законодавства, суд дійшов висновку, що митниця як суб`єкт владних повноважень правомірно прийняла рішення про коригування митної вартості товарів від 11.11.2021 №209000/2021/700146/1, від 12.11.2021 №209000/2021/700151/1, №209000/2021/700150/2, від 13.11.2021 №209000/2021/700153/2, відтак позовні вимоги позивача є безпідставними, з огляду на що у задоволенні адміністративного позову слід відмовити повністю.

Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Митного кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 255 КАС України, та може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий-суддя Н.Б.Плахтій