Справа № 280/2454/22
Суддя: Шальєва В.А.
Дата ухвалення: 2022-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

17 жовтня 2022 року м. Дніпросправа № 280/2454/22

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Шальєвої В.А.

суддів: Білак С.В., Олефіренко Н.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 24.06.2022 р. (суддя Садовий І.В., повне судове рішення складено 24.06.2022 р.) в справі № 280/2454/22 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Паливна компанія «Білл Ойл» до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Паливна компанія «Білл Ойл» (далі ТОВ «ПК «Білл Ойл») звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі ГУ ДПС) про визнання протиправним та скасування рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 48242 від 09.12.2021 р., зобов`язання виключити ТОВ «ПК «Білл Ойл» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 24.06.2022 р. позов задоволено, визнано протиправним та скасоване рішення Комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №48242 від 09.12.2021 про відповідність ТОВ «Паливна компанія «Білл Ойл» критеріям ризиковості платника податку на додану вартість; зобов`язано Головне управління ДПС у Запорізькій області виключити ТОВ «Паливна компанія «Білл Ойл» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати рішення з підстав неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права, неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Апелянтом зазначено, що підставою для внесення позивача до переліку ризикових платників податків слугувала інформація, отримана в межах алгоритму дій відповідного структурного підрозділу, щодо відповідності позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1165: платником податку та/або його контрагентами згідно з відомостями ЄРПН здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних, та надання платником документів не в повному обсязі.

На думку апелянта, висновки, наведені у рішенні про віднесення позивача до переліку ризикових платників податків, є відображенням дій працівників контролюючих органів і самі по собі не породжують правових наслідків для платника податків, та, відповідно, таке рішення не порушує прав позивача. Віднесення позивача до переліку ризикових платників не створює жодних перешкод для діяльності платника податків та інших юридичних наслідків. При цьому апелянт посилається на правові висновки Верховного Суду. Зазначає про відсутність порушеного права позивача, яке підлягає судовому захисту.

Справа судом розглянута без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами на підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України у зв`язку з поданням апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ «ПК «Білл Ойл» зареєстровано юридичною особою 20.11.2018, види діяльності позивача: 46.12 Діяльність посередників у торгівлі паливом, рудами, металами та промисловими хімічними речовинами (основний), 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна, 49.41 Вантажний автомобільний транспорт, 47.30 Роздрібна торгівля пальним, 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами, 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткуванням.

На виконання вимог п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України позивачем складено та направлено на реєстрацію податкові накладні, реєстрація яких зупинена у зв`язку з відповідністю платника податків п. 8 Критеріїв ризиковості.

Рішенням комісії ГУ ДПС у Запорізькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 09.12.2021 №48242 ТОВ «ПК «Білл Ойл» визнано таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, підставою для прийняття якого стала реалізація платником податку та/або його контрагентами товарів/послуг, відмінних від придбаних.

Позивачем 22.12.2021 р., 24.12.2021 р. та 27.12.2021 р. подані повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено.

13.01.2022 р. на виконання вимог п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України позивачем складено та направлено на реєстрацію податкову накладну №178 на суму 271,88 грн. Проте квитанцією від 01.02.2022 позивача повідомлено, що документ прийнято але реєстрацію зупинено, оскільки платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Врахувавши, що оскаржуване рішення відповідача не містить належної мотивації підстав та причин відповідності позивача критеріям ризиковості платника податку, суд першої інстанції дійшов висновку, що спірне рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 09.12.2021 №48242 є протиправним та підлягає скасуванню.

Обираючи спосіб захисту порушеного права позивача, зважаючи на природу та підстави спору, врахувавши, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення, суд першої інстанції зобов`язав Головне управління ДПС у Запорізькій області виключити ТОВ «ПК «Білл Ойл» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Суд визнає приведені висновки обґрунтованими, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ТОВ «ПК «Білл Ойл» перебуває на податковому обліку як платник податків в ГУ ДПС у Запорізькій області.

Основним видом діяльності позивача є діяльність посередників у торгівлі паливом, рудами, металами та промисловими хімічними речовинами.

Позивачем на виконання вимог п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України складено та направлено на реєстрацію в ЄРПН податкові накладні № 233 від 16.11.2021 р. на суму 2 759,64 грн., № 234 від 16.11.2021 р. на суму 499,96 грн., № 252 від 17.11.2021 р. на суму 2 320,00 грн., № 250 від 17.11.2021 р. на суму 5 264,08 грн., № 251 від 17.11.2021 р. на суму 1 464,22 грн., № 267 від 18.11.2021 р. на суму 5 188,10 грн., № 281 від 19.11.2021 на суму 4 439,62 грн., № 295 від 20.11.2021 р. на суму 1 499,88 грн., № 294 від 20.11.2021 р. на суму 1 909,66 грн., № 310 від 21.11.2021 р. на суму 2 567,38 грн., № 309 від 21.11.2021 р. на суму 2 032,61 грн., № 324 від 22.11.2021 р. на суму 4 394,66 грн., № 338 від 23.11.2021 р. на суму 2 320,00 грн., № 337 від 23.11.2021 р. на суму 7 078,90 грн., № 352 від 24.11.2021 р. на суму 6 629,11 грн., № 367 від 25.11.2021 р. на суму 2 320,00 грн., № 366 від 25.11.2021 р. на суму 4 419,60 грн., № 385 від 26.11.2021 р. на суму 2 049,43 грн., № 399 від 27.11.2021 р. на суму 1 396,96 грн., № 413 від 28.11.2021 р. на суму 1 659,96 грн., № 429 від 29.11.2021 р. на суму 9 388,45 грн., № 449 від 30.11.2021 р. на суму 3 629,64 грн.

Реєстрація податкових накладних, поданих позивачем, зупинена у зв`язку з відповідністю платника податків п. 8 Критеріїв ризиковості.

Рішенням комісії регіонального рівня про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 48242 від 09.12.2021 р. у зв`язку з відповідністю платника податку критеріям ризиковості платника податку за пунктом 8 («Платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН, здійснено реалізацію товару/послуг, відмінних від придбаних») встановлена відповідність ТОВ «ПК «Білл Ойл» критеріям ризиковості платника податку (а.с. 53).

За змістом протоколу № 210 від 09.12.2021 р. засідання комісії ГУ ДПС у Запорізькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних за результатами розгляду інформації, отриманої в межах алгоритму дій, щодо ТОВ «ПК «Білл Ойл», яке за даними відповідних структурних підрозділів відповідає критеріям ризиковості, ухвалено визначити ТОВ «ПК «Білл Ойл» (), як таке, що відповідає пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку (а.с. 92).

ТОВ «ПК «Білл Ойл» 22.12.2021 р., 24.12.2021 р., 27.12.2021 р. подані повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено.

Крім того, 13.01.2022 р. на виконання вимог п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України позивачем складено та направлено на реєстрацію податкову накладну №178 на суму 271,88 грн. Згідно з квитанцією від 01.02.2022 р. документ прийнято, але реєстрацію зупинено, оскільки платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в ЄРПН, відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

В силу пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Функціонування Єдиного реєстру податкових накладних (далі - ЄРПН) відбувається в автоматизованому режимі за правилами, визначеними Порядком ведення єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 р. № 1246 (далі - Порядок № 1246), а також Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 р. (далі - Порядок №569).

Зокрема, пунктом 12 Порядку № 1246 передбачено, що саме в автоматизованому режимі здійснюється перевірка одержаної від платника податків податкової накладної на предмет наявності підстав для зупинення реєстрації.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 р. № 1165 (далі - Порядок № 1165).

За визначенням пункту 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до пунктів 6 та 7 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Рішення, що оскаржується в цій справі, прийняте з підстав відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Додатком №1 до Порядку № 1165 визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, пункт 8 яких передбачає такий критерій, як наявність у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з додатком 4 до Порядку №1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

В оскарженому рішенні вказане поле заповнено та зазначено таке: «Платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН, здійснено реалізацію товару/послуг, відмінних від придбаних».

Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до індивідуального акту як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, а суб`єкт владних повноважень контролюючий орган повинен навести у рішенні конкретні підстави (фактичні і юридичні), а також переконливі і зрозумілі мотиви його прийняття.

Оскаржене рішення не містять належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, в цьому рішенні не зазначена конкретна інформація, яка слугувала підставою для прийняття рішення, з посиланнями на відповідні документи.

Виходячи з протоколу засідання комісії, висновок контролюючого органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку ґрунтується на інформації, яка міститься в інформаційних базах даних ДПС.

Разом з тим, відповідачем будь-якої інформації, яка слугувала підставою для прийняття оскарженого рішення, суду не надано.

Відповідачем належними доказами не підтверджено відсутність фактів придбання позивачем товарів (послуг) за ланцюгом постачання (підміна номенклатури придбаних та реалізованих товарів).

Суд з цього питання вважає за необхідне зауважити наступне.

Відповідно до підпункту 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Згідно з визначенням, наведеним у пункті 61.1 статті 61 Податкового кодексу України, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

За змістом підпункту 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 Податкового кодексу України податковий контроль здійснюється шляхом інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до визначення, яке міститься у пункті 71.1 статті 71 Податкового кодексу України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з пунктами 74.1, 74.3 статті 74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.

Контролюючим органом не надано суду податкової інформації, яка слугувала підставою для прийняття рішення, як й не зазначено, у якій спосіб така інформація зібрана чи отримана, в яких базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючого органу така інформація зберігалась.

Крім того, будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийняте оскаржуване рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, контролюючим органом не надано, як і не надано доказів того, що відповідач вчиняв будь-які дії, спрямовані на перевірку отриманої інформації шляхом направлення відповідного запиту платнику податків.

Доводи контролюючого органу про не надання платником податку пояснень та документів у спростування негативної інформації суд визнає необґрунтованими, адже до прийняття оскарженого рішення контролюючий орган не вимагав у платника податку таку інформацію.

Враховуючи зазначене, суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідними наслідками у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення комісії ГУ ДПС у Запорізькій області №48242 від 09.12.2021 р. про відповідність ТОВ «ПК «Білл Ойл» критеріям ризиковості платника податків є протиправним та обґрунтовано скасоване судом першої інстанції.

Доводи апелянта про відсутність підстав вважати, що цим рішенням порушено права позивача, а оскаржене рішення не створює для позивача будь-яких правових наслідків, суд визнає неприйнятними.

Додатком 4 до Порядку № 1165 встановлена форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, в якій зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Аналіз приведених вище норм чинного законодавства України дає підстави для висновку, що прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, з абсолютною невідворотністю призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в ЄРПН, а відтак спірне рішення комісії регіонального рівня може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Суд акцентує увагу на тому, що абзацом 14 пункту 6 Порядку № 1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Зазначене свідчить, що положеннями Порядку № 1165 передбачено право на оскарження рішення контролюючого органу щодо включення платника податків до переліку ризикових платників податку.

Суд визнає безпідставним посилання апелянта на приведені в апеляційній скарзі висновки Верховного Суду, адже зазначені висновки стосовно того, що рішення про віднесення платника податку до переліку ризикових не створює для такого платника негативних правових наслідків, висловлені за іншого правового регулювання, а саме до набрання чинності Порядком № 1165.

Стосовно обраного судом першої інстанції способу захисту порушеного права позивача суд зазначає наступне.

Відповідно до частини третьої статті 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

За приписами статті 8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» №3477-IV від 23.02.2006, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 (остаточне) по справі «Чуйкіна проти України» (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява №28924/04) констатував: « 50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. the United Kingdom), пп. 2836, Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах «Мултіплекс проти Хорватії» (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II)».

Таким чином, позовні вимоги щодо зобов`язання виключити позивача з переліку ризикових платників податків є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, і вказане рішення неможливо визнати втручанням у дискреційні повноваження відповідача, оскільки ним такі повноваження були самостійно реалізовані шляхом прийняття оскарженого рішення, яке було предметом судового контролю у межах цієї справи.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Оскільки ця справа є справою незначної складності у розумінні частини 6 статті 12 КАС України, розглянута за правилами спрощеного позовного провадження та не відноситься до справ, які відповідно до КАС України розглядаються за правилами загального позовного провадження, судове рішення суду апеляційної інстанції згідно з п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених цим пунктом.

Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 24.06.2022 р. в справі № 280/2454/22 залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 24.06.2022 р. в справі № 280/2454/22 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Паливна компанія «Білл Ойл» до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати прийняття 17.10.2022 р. та відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених цим пунктом.

Повне судове рішення складено 17.10.2022 р.

Суддя-доповідач В.А. Шальєва

суддя С.В. Білак

суддя Н.А. Олефіренко