Справа № 640/13949/22
Суддя: Вовк П.В.
Дата ухвалення: 2022-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2022 року м. Київ № 640/13949/22

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Вовка П.В. розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання адміністративну справу за позовом публічного акціонерного товариства «Укрнафта» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування рішення.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов Публічного акціонерного товариства «Укрнафта» (далі також - ПАТ «Укрнафта», позивач) до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі також -відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 03 листопада 2021 року № (далі також - оспорюване рішення).

Ухвалою суду від 31 серпня 2022 року було відкрито провадження в даній справі та вирішено здійснювати її розгляд у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем було дотримано законодавчо встановлених вимог з приводу строків подання довідок про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу (отримання/відпуску) та залишків пального на акцизному складі пального), а тому безпідставними є протилежні висновки акту перевірки, на підставі яких було прийняте оскаржуване рішення.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві наголошує, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийняте податковим органом відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені в акті перевірки та наданому суду відзиві. Такі аргументи були заперечені у наданій позивачем до суду відповіді на відзив.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

В С Т А Н О В И В:

Як вбачається з матеріалів справи, під час здійснення фактичної перевірки позивача, контролюючим органом встановлено, що ПАТ «Укрнафта» не забезпечено з вини розпорядника акцизного складу подання щоденного електронного документа, що містить дані про фактичні залишки пального за 18 грудня 2020 року, 31 грудня 2020 року, 01 січня 2021 року, 02 січня 2021 року, 08 січня 2021 року.

Зазначені відомості були відображені в акті фактичної перевірки №8381/09-01/0135390 від 12 жовтня 2021 року.

Так, в акті фактичної перевірки зазначено, що ПАТ «Укрнафта» не забезпечено з вини розпорядника акцизного складу (уніфікований номер № 1002514) своєчасного подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального за добу в кількості 5-ти звітів (форми J0210401), а саме за: 18 грудня 2020 року, 31 грудня 2020 року, 01 січня 2021 року, 02 січня 2021 року, 08 січня 2021 року, чим ПАТ «Укрнафта» було порушено пп. 230.1.3 п. 230.1 статті 230 Податкового кодексу України (далі - ПК України), а саме: незабезпечення з вини розпорядника акцизного складу щоденного формування та подання даних про добові фактичні залишки пального та обсяги обігу пального з урахуванням довідок про дні, в які акцизний склад не працює за 5 днів.

У зв`язку з наведеним, відповідачем було прийнято податкове повідомлення-рішення № від 03 листопада 2021 року, яким до ПАТ «Укрнафта» застосовано штраф на суму 5 000,00 грн.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

На виконання ч. 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, відповідно до пп. 230.1.3 п. 230.1 статті 230 ПК України, розпорядники акцизних складів зобов`язані на кожному акцизному складі щоденно (крім днів, в які акцизний склад не працює) формувати дані про фактичні залишки пального на початок та кінець звітної доби та про добові фактичні обсяги отриманого та реалізованого пального (далі у цьому розділі - обсяг обігу пального) у розрізі кодів товарних підкатегорій згідно з УКТ ЗЕД у літрах, приведених до температури 15° С.

Розпорядники акцизних складів, на акцизних складах яких здійснюється діяльність з переробки нафти, газового конденсату, природного газу та їх суміші, з очищення коксового газу, з метою вилучення цільових компонентів (сировини), що передбачає повний технологічний цикл їх переробки в готову продукцію (пальне), зобов`язані на кожному акцизному складі щоденно формувати дані лише про добовий фактичний обсяг реалізованого пального у розрізі кодів товарних підкатегорій згідно з УКТ ЗЕД у літрах, приведених до температури 15° С.

Розпорядники акцизних складів, що використовують пальне виключно для потреб власного споживання чи промислової переробки і не здійснюють операцій з реалізації та зберігання пального іншим особам, зобов`язані на кожному акцизному складі формувати дані про обсяги обігу пального за звітний календарний місяць та фактичні залишки пального станом на перший та останній дні такого місяця у розрізі кодів товарних підкатегорій згідно з УКТ ЗЕД у літрах, приведених до температури 15°С.

Дані про фактичні залишки пального та про обсяг обігу пального формуються після проведення останньої операції з обігу пального у звітній добі, але не пізніше 23 години 59 хвилин цієї доби, до початку здійснення операцій з обігу пального у добу, що настає за звітною добою, та подаються до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, не пізніше 23 години 59 хвилин доби, що настає за звітною добою.

На кожному акцизному складі за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД формуються показники про:

обсяги залишків пального на початок та кінець звітної доби, що визначаються шляхом підсумовування обсягів залишків пального в кожному резервуарі на підставі показників рівнемірів-лічильників, встановлених на таких резервуарах, розташованих на такому акцизному складі;

добовий обсяг реалізованого пального, що визначається шляхом підсумовування обсягів реалізованого за звітну добу пального через кожне місце відпуску пального наливом з акцизного складу на підставі показників витратомірів-лічильників, встановлених на кожному місці відпуску пального наливом з акцизного складу, розташованому на такому акцизному складі;

добовий обсяг отриманого пального, що визначається шляхом віднімання від обсягу залишків пального на кінець звітної доби обсягу залишків пального на початок звітної доби та додавання добового обсягу реалізованого пального з такого акцизного складу з додаванням обсягу втраченого пального, зазначеного в акцизних накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі акцизних накладних, та з відніманням додаткового обсягу пального, зазначеного в заявках на поповнення обсягу залишку пального або спирту етилового, зареєстрованих у системі електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Фактичні показники витратомірів-лічильників та рівнемірів-лічильників щодо обсягів залишків пального та добового обсягу реалізованого пального перераховуються у літри, приведені до температури 15° С, крім показників паливороздавальних колонок та/або оливороздавальних колонок, які виконують функції витратомірів-лічильників.

Дані про залишки пального та про обсяг обігу пального подаються електронними засобами зв`язку у формі електронних документів, яка затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Електронні документи заповнюються автоматично шляхом передачі до них даних з витратомірів-лічильників та рівнемірів-лічильників (під час виходу з ладу, проведення повірки або калібрування рівнеміра-лічильника або витратоміра-лічильника - заповнюються відповідальною особою розпорядника акцизного складу).

В електронних документах також зазначаються відповідальною особою розпорядника акцизного складу дані про обсяги залишків пального, що знаходяться на акцизному складі в тарі, балонах, упаковці, про добовий обсяг реалізованого пального в тарі, балонах, упаковці, а також інформація про дні, в які акцизний склад не працює.

При цьому, згідно з п. 128-1.3 статті 128-1 ПК України, незабезпечення з вини розпорядника акцизного складу своєчасного подання до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, -

тягне за собою накладення штрафу в розмірі 1000 гривень за кожний неподаний електронний документ.

Таким чином, оскаржуване податкове повідомлення-рішення буде вважатись обґрунтованим та правомірним виключно у випадку встановлення обставин несвоєчасного подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, саме з вини розпорядника акцизного складу. при цьому, ключовим в даному випадку є факт подання платником податків вказаної звітності, а не обставини її прийняття контролюючим органом.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем було сформовано та подано контролюючому органу довідки за 18 грудня 2020 року, 31 грудня 2020 року, 01 січня 2021 року, 02 січня 2021 року, 08 січня 2021 року:

- довідка за 18 грудня 2020 року (реєстраційний №) - сформована 19 грудня 2020 року та накладено електронний цифровий підпис директора і печатки, 19 грудня 2020 року о 17:14 год. відправлено до ДПС України, що підтверджується протоколом перевірки електронного документу, скріншотом (знімок екрану) з програми «M.E.DOC». Згідно з повідомленням про отримання звітності, 20 грудня 2020 року звіт доставлено в поштову скриньку ДПС України, та відповідно до квитанції № 2 прийнятий 20 грудня 2020 року;

- довідка за 31 грудня 2020 року (реєстраційний №) - сформована 01 січня 2021 року та накладено електронний цифровий підпис директора і печатки, 01 січня 2021року о 17:11 год. відправлено до ДПС України, що підтверджується протоколом перевірки електронного документу, скріншотом з програми «M.E.DOC». Згідно з повідомленням про отримання звітності 01 січня 2021 року звіт доставлено в поштову скриньку ДПС України, та відповідно до квитанції № 2 прийнятий 04 січня 2021 року;

- довідка за 01 січня 2021 року (реєстраційний № ) - сформована 02 січня 2021 року та накладено електронний цифровий підпис директора і печатки, 02 січня 2021 року о 13:22 год. відправлено до ДПС України, що підтверджується протоколом перевірки електронного документу, скріншотом з програми «M.E.DOC». Згідно з повідомленням про отримання звітності 02 січня 2021 року звіт доставлено в поштову скриньку ДПС України, та відповідно до квитанції № 2 прийнятий 04 січня 2021 року;

- довідка за 02 січня 2021 року (реєстраційний № ) - сформована 03 січня 2021 року та накладено електронний цифровий підпис директора і печатки, 03 січня 2021 року о 12:35 год. відправлено до ДПС України, що підтверджується протоколом перевірки електронного документу, скріншотом з програми «M.E.DOC». Згідно з повідомленням про отримання звітності 03 січня 2021 року звіт доставлено в поштову скриньку ДПС України, та відповідно до квитанції № 2 прийнятий 04 січня 2021 року;

- довідка за 08 січня 2021 року (звіт № ) - сформована 09 січня 2021 року та накладено електронний цифровий підпис директора і печатки, 09 січня 2021 року о 16:42 год. відправлено до ДПС України, що підтверджується протоколом перевірки електронного документу, скріншотом з програми «M.E.DOC». Згідно з квитанцією №2 звіт прийнятий ДПС України 09 січня 2021 року.

Отже, довідки по АЗС № 02/006 (акцизний склад № 1002514) за 18 грудня 2020 року, 31 грудня 2020 року, 01 січня 2021 року, 02 січня 2021 року, 08 січня 2021 року було сформовано та подано до ДПС України своєчасно, відповідно до вимог пп. 230.1.3 п. 230.1 статті 230 ПК України, що саме по собі вказує на безпідставність протилежної аргументації відповідача.

У даному контексті суд звертає увагу на те, що роздруківки скріншотів файлів спеціалізованого програмного забезпечення - комп`ютерної програми «M.E.Doc» є належними та допустимими доказами на підтвердження факту направлення на реєстрацію електронного документа.

Такий висновок було зроблено Верховним Судом, зокрема, у постановах від 24 листопада 2021 року у справі № 200/12604/19-а, від 28 квітня 2020 року по справі № 810/198/16, від 20 жовтня 2020 року у справі № 620/817/19.

При цьому, суд окремо звертає увагу на те, що довідка за 08 січня 2021 року була не тільки своєчасно подана, але й прийнята контролюючим органом на наступний день після звітного, що підтверджується квитанцією № 2, у якій зазначено, що звіт був прийнятий ДПС України 09 січня 2021 року, тобто - своєчасно.

Згідно пункту 6 Порядку ведення Єдиного державного реєстру витратомірів-лічильників і рівнемірів - лічильників рівня пального у резервуарі, передачі облікових даних з них електронними засобами зв`язку до контролюючих органів, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 22 листопада 2017 року № 891, якщо протягом операційного дня держателем Реєстру не надіслано квитанції про прийняття/неприйняття електронного документа для наповнення Реєстру/коригуючого електронного документа для наповнення Реєстру, такий електронний документ вважається прийнятим.

Водночас, на веб-порталі ДПС було розміщено повідомлення, відповідно до якого робота електронних сервісів та інформаційно-телекомунікаційних систем обмежено 31 грудня 2020 року з 14-00 - 20-00 годин у зв`язку з проведення технічних та регламентних робіт, а також вказано що реєстрація податкових накладних та розрахунків коригування до них не здійснюватиметься протягом 1, 2, 3 та 7, 8, 9, 10 січня 2021 року, що є вихідними та святковими днями.

Тобто, за інформацією, яка надана безпосередньо ДПС України, технічна можливість надсилання податкової звітності у період з 31 грудня 2020 року по 03 січня 2021 року та протягом 07 - 10 січня 2021 року була обмежена контролюючим органом.

Відповідно до ч. 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

При цьому, доказів наявності вини, у розрізі вимог п. 128-1.3 статті 128-1 ПК України, у невчасному поданні позивачем звітності до контролюючого органу, відповідачем надано суду не було.

Враховуючи все зазначене вище, необґрунтованими є викладені відповідачем в акті перевірки висновки про порушення позивачем вимог податкового законодавства, а тому протиправним та таким, що підлягає скасуванню є оскаржуване податкове повідомлення-рішення, що ґрунтується на таких висновках.

Відповідно до статті 244 КАС України, під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень ч.ч. 1 та 2 статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного рішення на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки оскаржуване рішення не відповідає наведеним у ч. 2 статті 2 КАС України критеріям.

Згідно зі статтею 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи зазначене, суд вважає необхідним стягнути на користь позивача понесені ним судові витрати у розмірі 2 481, 00 грн. (судовий збір) за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов публічного акціонерного товариства «Укрнафта» (04053, місто Київ, провулок Несторівський, будинок 3-5; ) до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (02068, місто Київ, вулиця Кошиця, будинок 3; ) про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 03 листопада 2021 року № .

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на користь публічного акціонерного товариства «Укрнафта» понесені останнім судові витрати у розмірі 2 481, 00 грн. (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня).

Рішення суду, відповідно до ч. 1 статті 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 КАС України.

Суддя П.В. Вовк