Справа № 600/6041/21-а
Суддя: Матохнюк Д.Б.
Дата ухвалення: 2022-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 600/6041/21-а

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Левицький В.К.

Суддя-доповідач - Матохнюк Д.Б.

18 жовтня 2022 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Матохнюка Д.Б.

суддів: Гонтарука В. М. Білої Л.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 16 травня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

у листопаді 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Чернівецькій області (ГУ НП у Чернівецькій області) в якому просив:

-визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області № 611 від 08.10.2021 «Про застосування дисциплінарного стягнення»;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області №204 о/с від 08.10.2021 «По особовому складу» про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини 1 статті 77 Закону України «Про національну поліцію»;

- поновити позивача на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення № 3 (м. Заставна) Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 11.10.2021 по дату поновлення на посаді.

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 16 травня 2022 року відмовлено у задоволенні позову.

Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 з 30.04.2004 по 06.11.2015 перебував на службі в органах внутрішніх справ, а з 07.11.2015 по 11.10.2021 у Національній поліції України, що підтверджується записами в трудовій книжці серії НОМЕР_1 та послужному списку.

На дату звільнення позивач проходив службу на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 3 (м. Заставна) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області, у званні майора поліції.

Так, 25.09.2021 заступник начальника УКЗ ГУНП в Чернівецькій області підполковник поліції ОСОБА_2 подав на ім`я начальника ГУНП в Чернівецькій області полковника поліції доповідну записку по факту складання адміністративного матеріалу за ст. 130 КУпАП відносно дільничного інспектора поліції СП ВП №3 (м. Заставна) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області майора поліції ОСОБА_1 , у зв`язку з вищенаведеним, клопотав про призначення службового розслідування відносно позивача.

На підставі доповідної записки, 27.09.2021 начальником ГУНП в Чернівецькій області видано наказ №1061 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії", яким призначено службове розслідування відносно позивача.

Проведення службового розслідування доручено комісії у складі: голова комісії - заступник начальника УКЗ ГУНП в Чернівецькій області підполковник поліції Шепенюк В.М.; члени комісії: заступник начальника відділу ІОС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області підполковник поліції ОСОБА_3 ; старший інспектор відділу ІОС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області майор поліції ОСОБА_4 ; інспектор відділу ІОС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області капітан поліції ОСОБА_5 .

За результатами проведеного службового розслідування, 07.10.2021 комісією складено висновок, який затверджено того ж дня начальником ГУНП в Чернівецькій області.

Так, у висновку службового розслідування зафіксовано, що 25.09.2021 o 03 год. 54 хв. на спецлінію 102 ГУНП в Чернівецькій області надійшло повідомлення про те, що на вул. Заводській, 27 м. Чернівці, водій автомобіля TOYOTA LAND CRUISER 100, д.н.з. НОМЕР_2 , керує транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння (ЄО УПП в Чернівецькій області від 25.09.2021 № 3140).

По прибуттю наряду УПП в Чернівецькій області ДПП НПУ за вищевказаною адресою, було виявлено зазначений автомобіль та встановлено, що він перебуває у володінні дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 3 (м. Заставна) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області майора поліції ОСОБА_1 .

При цьому, на момент прибуття наряду УПП в Чернівецькій області, в салоні автомобіля нікого не було.

У подальшому, близько 07 год. 50 хв., вказаний автомобіль було виявлено під час його руху на вул. Заводській, 1 м. Чернівці, та зупинено працівниками УПП в Чернівецькій області, згідно п. 4 (якщо транспортний засіб перебуває в розшуку) ч. 1 ст. 35 Закону України «Про Національну поліцію».

Після зупинки TOYOTA LAND CRUISER 100 д.н.3. CE8100AO встановлено, що ним дійсно керував поліцейський ОСОБА_1 , який за зовнішніми ознаками (запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, порушення, мови, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя, поведінка, що не відповідає обстановці) перебував у стані сильного алкогольного сп`яніння. У зв`язку із цим, ОСОБА_1 , на місці події, було запропоновано пройти огляд за допомогою газоаналізатору, від чого він відмовився, але погодився пройти медичний огляд на стан сп`яніння у Чернівецькому обласному наркологічному диспансерi. Однак, по прибуттю до Чернівецького обласного наркологічного диспансеру, ОСОБА_1 від проходження медичного огляду відмовився (висновок ЧОНД № 949 від 25.09.2021).

Враховуючи відмову ОСОБА_1 від проходження огляду на стан сп`яніння, у відповідності до диспозиції ч. 1 ст. 130 КУпАП, поліцейські УПП в Чернівецькій області склали відносно нього протокол про адміністративне правопорушення, передбачене зазначеною нормою (протокол серії ААБ № 224214 від 25.09.2021).

Автомобіль TOYOTA LAND CRUISER 100 д.н.з. НОМЕР_2 залишено на місці зупинки до передачі тверезому водію.

За результатами проведеного службового розслідування, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що 25.09.2021 о 07 год. 58 хв. дільничний офіцер поліції відділення поліції № 3 (м. Заставна) Чернівецького РУП ГУНП ОСОБА_1 , перебуваючи поза службою, всупереч вимог та заборон, визначених Правилами дорожнього руху, керував автомобілем TOYOTA LAND CRUISER 100 д.н.з. НОМЕР_2 iз зовнішніми ознаками алкогольного сп`яніння та був зупинений працівниками УПП в Чернівецькій області на вул. Заводській, 1 м. Чернівці.

На думку дисциплінарної комісії, позивач допустив дисциплінарний проступок, який підриває авторитет Національної поліції України, і виразився у невиконанні ним вимог Присяги працівника поліції, Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Правил дорожнього руху та Правил етичної поведінки поліцейських, а тому згідно ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, позивач заслуговує на застосування дисциплінарного стягнення.

Так, пропонуючи вид дисциплінарного стягнення, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, керуючись вимогами ст. ст. 11, 12, 13, 14, 15, 19, 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарною комісією запропоновано: за порушення службової дисципліни, що виразилось у порушенні Присяги працівника поліції, невиконанні вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 4, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 2.5, пп. а) п. 2.9 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, абз. 2, 3 п. 1 розділу II (з урахуванням п. 3 розділу IV) Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, до дільничного офіцера поліції СП ВП №3 (м. Заставна) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області майора поліції ОСОБА_1 , застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

На підставі висновків службового розслідування, 08.10.2021 начальником ГУНП в Чернівецькій області видано наказ №611 "Про застосування дисциплінарного стягнення", яким за порушення службової дисципліни, що виразилось у порушенні Присяги працівника поліції, невиконанні вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 4, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 2.5, пп. а) п. 2.9 Правил дорожнього руху, затверджених постановою КМУ від 10.10.2001 № 1306, абз. 2, 3 п. 1 розділу II (з урахуванням п. 3 розділу IV) Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, до дільничного офіцера поліції СП ВП №3 (м. Заставна) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області майора поліції ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

З даним наказом позивач ознайомлений, що підтверджується його підписом від 11.10.2021.

За таких обставин, 08.10.2021 начальником ГУНП в Чернівецькій області видано наказ № 204 о/с "По особовому складу", яким відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) майора поліції ОСОБА_1 , дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 3 (м. Заставна) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області звільнено зі служби в поліції з 11.10.2021. Стаж служби в поліції на день звільнення: 18 років 10 місяців 04 доби.

З вказаним наказом позивач ознайомився, що підтверджується його підписом від 11.10.2021.

Не погоджуючись із вказаним наказом відповідача та вважаючи звільнення незаконним, ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що оскаржувані накази прийняті відповідачем обґрунтовано, з урахування усіх обставин що мають значення для їх прийняття.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступні обставини.

Відпвідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частина 6 ст. 43 Конституції України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.

Так, правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України Про Національну поліцію №580-VIII від 02 липня 2015 року (Закон №580).

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону №580 у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону №580 поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Частиною 1 ст. 18 Закону №580 визначені основні обов`язки поліцейського, зокрема поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Статтею 19 Закону №580 передбачені види відповідальності поліцейських. У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (Дисциплінарний статут).

Згідно з п.п. 4, 5, 6, 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема: безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Дисциплінарного статуту).

При цьому, ст. 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справи України № 1179 від 09.11.2016, ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Вказані Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування. Абзацами першим, другим пункту 1, шостим пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських встановлено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами. У той же час під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено: перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Тобто, законодавством встановлено підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку та недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Згідно зі ч. ч. 1-4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч.ч 3, 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Так, на виконання вимог Дисциплінарного статуту наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (Порядок №893), зареєстрований у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 року за №1355/32807.

Згідно п. 1 розділу ІІ Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо) (п. 4 розділу ІІ Порядку).

Пунктом 1 розділу V Порядку визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку (пункт 4 Розділу V Порядку № 893).

Пунктом 6 Порядку № 893 визначено право поліцейським, стосовно якого призначено службове розслідування, подати уповноваженому керівнику письмову скаргу на дії осіб, які його проводять.

При цьому, розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування (пункт 7 Розділу V Порядку № 893).

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування (пункт 13 Розділу V Порядку № 893).

Відповідно до ст. 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

-надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

- подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

- ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

- подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

- користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Згідно п. 2 Розділу VІ Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення (пункт 1 Розділу VІІ Порядку № 893).

Так, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стала його поведінка в обставинах, що склалися 25.09.2021, яка дала підстави дисциплінарній комісії дійти висновку в процесі службового розслідування про порушення майором поліції ОСОБА_1 . Присяги працівника поліції, невиконанні вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 4, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 2.5, пп. а) п. 2.9 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, абз. 2, 3 п. 1 розділу II (з урахуванням п. 3 розділу IV) Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179.

Враховуючи викладене вище, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що оскаржувані накази прийнято відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а тому відсутні підстави для їх скасування.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку.

Крім того, у апеляційній скарзі позивачем не зазначено жодної норми матеріального або процесуального права, яку порушив суд першої інстанції під час розгляду даної справи та обставини або доказу, якому суд першої інстанції не дослідив чи не надав належної оцінки.

При цьому, позивачем, ні в суді першої інстанції, ні в апеляційній скарзі не надав доказів у спростування доводів і доказів відповідача.

Колегія суддів звертає увагу, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення дотримано норми матеріального і процесуального права, а тому відсутні підстави для задоволення вимог апеляційної скарги.

Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.6 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому відповідно до п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу судове рішення за результатами її розгляду судом апеляційної інстанції в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 16 травня 2022 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст. 328 КАС України.

Головуючий Матохнюк Д.Б.

Судді Гонтарук В. М. Біла Л.М.