Справа № 640/4636/21
Суддя: Чаку Євген Васильович
Дата ухвалення: 2022-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/4636/21 Суддя (судді) першої інстанції: Шейко Т.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Чаку Є.В.,

суддів: Коротких А.Ю., Єгорової Н.М.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 червня 2022 року у справі за адміністративним позовом Управління державної охорони України до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку, -

В С Т А Н О В И В:

Управління державної охорони України (далі - позивач) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку відповідача про результати моніторингу закупівлі за процедурою UA-2020-08-04-006558-а, за ДК 021:2015:34110000-1: Легкові автомобілі (Транспортні засоби спеціального призначення), проведеної позивачем.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 червня 2022 року позов задоволено.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог та прийняти в цій частині нову постанову, якою відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. На думку апелянта, рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просив залишити рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав для проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.

В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що на виконання річного плану закупівель Управління державної охорони України на 2020 рік 04 серпня 2020 року на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-08-04-006558-а) позивачем оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів з публікацією англійською мовою на закупівлю транспортних засобів спеціалізованого призначення за кодом ДК 021:2015:34110000-1-Легкові автомобілі та розміщена тендерна документація.

Через електронну систему закупівель тендерні пропозиції подали наступні учасники: Товариство з обмеженою відповідальністю «Спец-Ком-Сервіс» та Товариство з обмеженою відповідальністю «Віді Автострада».

Згідно Протоколу від 23 вересня 2020 року №173 ТОВ «Спец-Ком-Сервіс» визнано переможцем та прийнято рішення про намір укласти договір.

06 жовтня 2020 року між позивачем та ТОВ «Спец-Ком-Сервіс» було укладено договір купівлі-продажу №567/2020.

У пунктах 1.1 та 1.2 Договору передбачено, ТОВ «Спец-Ком-Сервіс» зобов`язалось поставити та передати у власність УДО України транспортні засоби спеціалізованого призначення CKC-TPR-ПC на базі легкових автомобілів Toyota Land Cruiser Prado.

Згідно з пунктом 10.1 Договору останній набирає чинності з моменту підписання його Сторонами і діє до 31 грудня 2020 року, а в частині виконання зобов`язань - до їх повного виконання.

Відповідно до Акта приймання-передачі від 27 жовтня 2020 року сторони Договору купівлі-продажу № 567/2020 від 06 жовтня 2020 року здійснили передачу та прийом автомобілів спеціалізованого призначення CKC-TPR-ПC на базі легкових автомобілів Toyota Land Cruiser Prado

Оплата зазначених автомобілів здійснена УДО України 02 листопада 2020 року, що підтверджується платіжним дорученням від 30 жовтня 2020 року №5410.

13.01.2021 Державною аудиторською службою України прийнято та оприлюднено в електронній системі закупівель рішення про проведення моніторингу закупівель (Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі, наказ Державної аудиторської служби України від 13 січня 2021 року №9 «Про початок моніторингу процедур закупівель») за процедурою UA-2020-08-04-006558-a, Легкові автомобілі (Транспортні засоби спеціального призначення) за ДК 021:2015:34110000-1.

Підставою для здійснення моніторингу закупівлі UA-2020-08-04-006558-a є виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

За результатами аналізу тендерної документації в закупівлі UA-2020-08-04-006558-a Держаудитслужба встановила, що позивач у пункті 1 «Зміст і спосіб подання тендерної пропозиції» розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» встановив вимогу для учасників торгів, яка полягає в тому, що учасники торгів повинні надати в складі тендерної пропозиції інформацію про необхідні технічні, функціональні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, а саме технічну специфікацію, що повинна складатись з документів, зазначених у додатку 2 до Тендерної документації.

Водночас у пункті 6 «Інформація про технічні, функціональні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» позивач зазначив: «Учасник процедури закупівлі повинен надати у складі тендерних пропозицій інформацію та документи, які підтверджують відповідність тендерної пропозиції учасника технічним, функціональним, якісним, кількісним, іншим характеристикам та вимогам до предмета закупівлі, установленим замовником.

Технічні, функціональні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі мають відповідати вимогам, зазначеним у додатку № 2 тендерної документації.».

Поряд з цим, за результатами аналізу додатку 2 Тендерної документації, у згаданому додатку 2 позивач визначив вимоги до предмета закупівлі, зазначивши у пункті 7 про потребу надання учасниками торгів гарантійного листа (оригінал) від свого імені, який підтверджує можливість постачання товару Замовнику згідно з умовами тендерної документації, якщо такі учасники є виробниками товару.

При цьому, у пункті 10 зазначеного додатка 2 Тендерної документації позивач зазначив: «Учасник повинен надати у складі тендерної пропозиції документи. матеріали, тощо, що підтверджують прийнятність і відповідність предмету закупівлі технічним вимогам і характеристикам, що вимагаються Замовником, а саме:

детальний опис та зображення запропонованого товару;

зразок сертифікату відповідності українських систем сертифікації на спеціалізований автомобіль; ...».

Перевіривши тендерну пропозицію учасника торгів ТОВ «Спец-Ком-Сервіс» Держаудитслужба виявила, що на виконання зазначених вимог позивача ТОВ «Спец-Ком-Сервіс» надало інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики до предмета закупівлі (спеціалізований автомобіль виготовлений на базі легкового, пасажирського автомобіля), а саме: зазначив модель базового автомобіля - автомобіль спеціалізованого призначення CKC-TPR на базі легкового автомобіля Toyota Land Cruiser Prado.

При цьому, на виконання пункту 10 додатка 2 Тендерної документації ТОВ «Спец-Ком-Сервіс» у складі своєї тендерної пропозиції надало сертифікат відповідності, який виданий 11 жовтня 2019 року, де зазначено, що базовим колісним транспортним засобом є автомобіль Renault Duster, який виготовлений компанією Renault s.a.s.

На думку Держаудитслужби переможець торгів не виконав всіх вимог Тендерної документації, а отже, тендерна пропозиція такого учасника мала бути відхилена відповідно до вимог статті 31 Закону № 922.

Не погоджуючись з вказаним висновком відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Згідно статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначені Законом України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922-VIII, в редакції на час виникнення спірних правовідносин). Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до «Положення про Державну аудиторську службу України», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 року №43, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що виходячи із основних завдань Державної аудиторської служби України, одним із яких є контроль за дотриманням законодавства про державні закупівлі, діяльність цього органу повинна бути спрямована на оперативне та ефективне виправлення порушень, допущених при проведенні цих торгів. Адже саме цей орган здійснює нагляд за законністю дій замовників під час закупівель та має право вживати заходів щодо порушників цього законодавства.

В даному випадку, Протоколом від 23 вересня 2020 року №173 ТОВ «Спец-Ком-Сервіс» визнано переможцем закупівлі та прийнято рішення про намір укласти договір.

06 жовтня 2020 року між позивачем та ТОВ «Спец-Ком-Сервіс» було укладено договір купівлі-продажу №567/2020.

Строк дії договору завершився 31 грудня 2020 року.

Вказані обставини свідчать про те, що станом на день прийняття відповідачем рішення про початок проведення моніторингу процедури закупівлі (13.01.2021), проведення процедури закупівлі було завершено, а договірні зобов`язання за договором купівлі-продажу №567/2020 від 06 жовтня 2020 року були виконані (що не заперечується сторонами).

Суд першої інстанції вірно зазначив, що після закінчення строку дії договору купівлі-продажу №567/2020 від 06 жовтня 2020 року Управлінням державної охорони України в системі електронних закупівель не було опубліковано інформацію про внесення змін до істотних умов договору в частині продовження строку його дії, тому в органу Державного фінансового контролю не було підстав вважати, що дія такого договору не завершилася після 31 грудня 2020 року.

Оприлюднення 14 січня 2021 року звіту про виконання договору не спростовує факту того, що договір від 06 жовтня 2020 року вже був виконаний 31 грудня 2020 року, а оскільки законодавець пов`язує часові рамки можливості проведення моніторингу саме із закінчення строку дії укладеного договору, а не з часом оприлюднення інформації про таке, то відповідач провів моніторинг з порушенням встановленого абзацом 2 частини першої статті 8 Закону №922-VIII строку.

Колегія суддів зазначає, що публікація такого звіту носить виключно інформативний характер та не впливає на факт закінчення строку дії договору або можливість учасниками процедури закупівлі вчиняти будь-які інші дії в межах завершеної процедури закупівлі.

Водночас метою проведення моніторингу процедури закупівлі є запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель її учасниками. Так, висновок, складений за результатами проведеного моніторингу, у разі виявлення порушень законодавчих норм, відповідно до пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону №922-VIII, повинен містити зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, що є обов`язковими для виконання особами, яких він стосується.

З огляду на викладене у сукупності колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що здійснення моніторингу публічної закупівлі після повного виконання умов укладеного договору та закінчення строку його дії є неможливим та суперечить положенням Закону. А тому позовні вимоги позивача є обгрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

У рішенні ЄСПЛ від 21.01.1999 р. по справі "Гарсія Руїз проти Іспанії", Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

В даному випадку доводи апеляційної скарги зводяться виключно до непогодження з оцінкою обставин справи, наданою судом першої інстанції. Апеляційна скарга не містить інших обґрунтувань ніж ті, які були зазначені (наведені) у відзиві на позовну заяву та з урахуванням яких суд першої інстанції вже надав оцінку встановленим обставинам справи.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 311, 315, 316, 322 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 червня 2022 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя: Є.В. Чаку

Судді: Н.М. Єгорова

А.Ю.Коротких