Справа № 160/10773/22
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2022-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіВрони О. В.
за участі секретаря судового засіданняНосенко К.В.
представників позивача: представника відповідача: Білоконь С.С. Селін Д.В. Пастернак В.В.
розглянувши у підготовчому судовому засіданні у місті Дніпро заяву Дніпровської міської ради про застосування строку позовної давності та залишення позову без розгляду у адміністративній справі за позовною заявою Громадської організації «Платформа Громадський Контроль» до Дніпровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Департамент по роботі з активами Дніпровської міської ради про визнання протиправними та скасування рішень, -
Відповідачем подано до суду заяву про застосування строку позовної давності та залишення позову без розгляду.
В обґрунтування заяви відповідач вказує, що Громадська організація «Платформа Громадський Контроль» пропустила встановлений шестимісячний строк для звернення до адміністративного суду за захистом своїх порушених прав, свобод та інтересів оскільки після прийняття рішення міської ради від 02.09.2020№84/60 строк для звернення з цим позовом сплив ще 02.03.2021, а після ухвалення рішення міської ради від 20.10.2021 №212/11 строк для звернення з цим позовом сплив 20.04.2022. Тобто, позовна заява не відповідає вимогам встановленим ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України підлягає залишенню без розгляду.
При розгляді заяви суд виходить з наступного.
Предметом спору є протиправність рішення Дніпровської міської ради №212/11 від 20.10.2021 «Про затвердження змін до проекту плану зонування території м. Дніпра» зі змінами та доповненнями і п. 1 рішення Дніпровської міської ради №84/60 від 02.09.2020 «Про затвердження проекту внесення змін до генерального плану розвитку м. Дніпра».
Частиною 1 ст. 5 КАС визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень (п. 1).
Строки звернення до адміністративного суду визначені ст. 122 КАС України.
За ч. 1 ст. вказаної статті позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Частиною 3 ст. 123 КАС України передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Нормативно-правовий акт офіційний письмовий документ, прийнятий уповноваженими на це суб`єктами правотворчості у визначеній формі та за встановленою процедурою, спрямований на встановлення, зміну або скасування норми права.
Іншими словами, нормативно-правовий акт це документ, прийнятий у визначеному порядку компетентним органом публічної влади, у якому містяться норми права.
Особливості оскарження нормативно-правових актів, зокрема органів місцевого самоврядування наведені у ст. 264 КАС України.
Відповідно до ч.2, ч. 3 ст. 264 КАС України право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.
Нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності.
Об`єднана палата Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постанові від 13.03.2019 по справі №712/8985/17 дійшла до переконання, що перевіряючи обґрунтованість висновків судів першої та апеляційної інстанції про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із пропуском особою (позивачем) строку звернення до адміністративного суду, необхідно враховувати сутність і ознаки нормативно-правового акту.
Для нормативно-правових актів притаманні такі характерні властивості, ознаки:
- приймається як у спосіб безпосереднього волевиявлення народу, так і уповноваженим на це органом за встановленою процедурою;
- містить загальнообов`язкові правила поведінки, легітимізовані людьми;
- розрахований на невизначене коло осіб та багаторазове застосування.
Звертаючись до суду з позовом про оскарження нормативно-правового акту, особа (позивач) має обґрунтувати не лише зміст позовних вимог, а і факт порушення цим актом його суб`єктивних прав, свобод, інтересу.
Дія нормативно-правового акту є постійною тривалий час і не обмежується його разовим застосуванням. Відповідно, чинним нормативно-правовим актом суб`єктивні права, свободи чи інтереси можуть порушуватися неодноразово, тобто постійно, упродовж усього часу чинності такого акту.
Тому, факт порушення прав, свобод чи інтересів, у разі дії чинного нормативно-правового акту, може мати триваючий характер. Оскільки чинний нормативно-правовий акт може обумовлювати триваюче порушення суб`єктивних прав, свобод чи інтересів, то, відповідно, строк звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи слід розраховувати від усього часу чинності (тривалості дії) нормативно-правового акту.
Оскаржувані позивачем рішення Дніпровської міської ради, виходячи з вищенаведеного є нормативно-правовими актами, отже враховуючи перебування позивача у правовідносинах, які регулюються нормативно-правовими актами, що оскаржуються, строк звернення до суду не може обмежуватися шістьма місяцями, передбаченими ч. 2 ст. 122 КАС України. У разі оскарження нормативно-правового акта строк такого оскарження буде вимірюватися усім часом чинності цього нормативно-правового акта.
Вказане узгоджується з правовими висновками Верховного Суду у постанові від
Враховуючі наведені норми, позивачем не порушено строк звернення до суду з даним позовом, отже підстави для залишення позову без розгляду відсутні.
Керуючись ч. 3 ст. 264, ст.ст. 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
У задоволенні заяви Дніпровської міської ради про застосування строку позовної давності та залишення позову без розгляду у адміністративній справі за позовною заявою Громадської організації "Платформа Громадський Контроль" до Дніпровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Департамент по роботі з активами Дніпровської міської ради про визнання протиправними та нечинними рішень -відмовити.
Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 256 КАС України та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя О.В. Врона