Справа № 380/14230/22
Суддя: Чаплик Ірина Дмитрівна
Дата ухвалення: 2022-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 жовтня 2022 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Чаплик І.Д., перевіривши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Сихівської районної державної адміністрації м. Львова, Головного управління Державної міграційної служби Львівської області про визнання незаконними дій, зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и л а:

ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із позовом до Сихівської районної державної адміністрації м. Львова, Головного управління Державної міграційної служби Львівської області, в якому просить суд:

визнати незаконними дії працівників Сихівської районної державної адміністрації м. Львова з незаконного збору копій документів ОСОБА_1 документів батька ОСОБА_2 , матері ОСОБА_3 сестри ОСОБА_4 та їх передачі третім особам;

зобов`язати Сихівську районну державну адміністрацію м. Львова надіслати отримані копії документів ОСОБА_1 , матері ОСОБА_3 , батька ОСОБА_2 , сестри ОСОБА_4 , про що скласти акт;

визнати незаконними дії працівників міграційної служби Львівської області з незаконного збору копій документів ОСОБА_1 , документів батька ОСОБА_2 та їх передачі третім особам, зобов`язати відповідача надіслати позивачу отримані копії документів ОСОБА_1 , матері ОСОБА_3 , батька ОСОБА_2 , сестри ОСОБА_4 ..

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши матеріали скарги встановлено, що таку подано без додержання вимог, передбачених ст.ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до вимог ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються, зокрема: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; відомості щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Як видно із позовної заяви, в останній вказано позивачем - ОСОБА_1 , водночас в прохальній частині позивач просить визнати незаконними дії працівників Сихівської районної державної адміністрації м. Львова з незаконного збору копій документів позивача, документів батька позивача ОСОБА_2 , матері позивача ОСОБА_3 , сестри позивача ОСОБА_4 та зобов`язати надіслати отримані копії документів ОСОБА_1 , матері ОСОБА_3 , батька ОСОБА_2 , сестри ОСОБА_4 .

Враховуючи вказані обставини, позивачу необхідно уточнити суб`єктний склад учасників справи відповідно до сформованих позовних вимог шляхом подання уточненого адміністративного позову, із наданням до суду примірників позовної заяви у новій редакції відповідно до кількості учасників справи чи доказів надсилання копій позовної заяви в залежності від обраної позивачем форми подання такої.

Згідно з ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Відповідно до ч.ч. 8, 9 ст. 44 КАС України (у редакції Закону України від 27.04.2021 №1416-IX Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, який набрав чинності 26.05.2021) процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Отже, з 26.05.2021 у зв`язку з набранням чинності Законом України від 27.04.2021 №1416-IX Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи учасник справи, який подає до суду документи в електронній формі зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Проте з порушенням вимог ч.ч. 8, 9 ст. 44 КАС України (у редакції Закону України від 27.04.2021 № 1416-IX Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи позивач не надав суду доказів надсилання відповідачу листом з описом вкладення копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Відповідно до частини першої статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з пунктами 4, 5, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Суд зазначає, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного, на думку позивача, права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти, з настанням яких суб`єкти публічного права вступають з фізичними чи юридичними особами у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології, а також узгоджуватися з компетенцією суб`єкта владних повноважень (відповідача), якою він наділений відповідно до Конституції та законів України.

Отже законодавець закріпив за позивачем право на звернення до суду, право обирати спосіб захисту, визначати підстави позову та одночасно передбачив обов`язок останнього зазначити це в позовній заяві, а також доводити правомірність вимог.

Під змістом позовних вимог розуміється, зокрема, визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити рішення (дії чи бездіяльність) суб`єкта владних повноважень, що порушили її право та вказати спосіб захисту свого порушеного права.

У позовній заяві позивач вказує на ймовірність незаконного використання документів для фальсифікацій доказів або інших незаконних дій. Також зазначає, що не виключено, що в Сихівській районній державній адміністрації м. Львова також незаконно збережена та видана іншим установам медична документація позивача, яку ОСОБА_1 роздруковував у відповідача для особистих потреб.

Суд звертає увагу, що судовому захисту підлягають порушені права чи інтереси особи, а не ті, що можливо/ймовірно будуть порушені у майбутньому.

При цьому, у позовній заяві відсутні будь-які фактичні доводи та аргументи (мотиви) стосовно того, що відповідач безпосередньо своїм рішенням, діями чи бездіяльністю допустив порушення прав, свобод та/або інтересів ОСОБА_1 під час здійснення владних управлінських функцій.

Крім цього, позовні вимоги стосують не лише ОСОБА_1 , а й інших осіб, докази порушення їх прав відсутні, докази надання повноважень позивачу звертатися з даним позовом в їх інтересах відсутні.

Отже, позивачу необхідно привести виклад обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, відповідно до положень статей 2, 5 160 КАС України.

Крім того, згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Проте, всупереч вищезазначеним вимогам КАС України позивачем не надано доказів що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Таким чином, позивач не подав доказів, якими обґрунтовуються позовні вимоги, та в разі неможливості подання таких доказів, не зазначив доказів, які позивач не може самостійно подати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон України "Про судовий збір").

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Як видно з матеріалів позову, позивач не додав до позовної заяви документ про сплату судового збору.

У позовній заяві позивач просить звільнити від сплати судового збору. Зазначає, що згідно з п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" суд може надати відстрочку стороні провадження в сплаті судового збору за подачу позову та забезпечення доказів та позову, або звільнити від його сплати, якщо розмір судового збору перевищує 5% від отриманого доходу в попередньому році. Протягом 2021 року позивач не отримував дохід, грошових заощаджень не має, нерухомості не має.

Відповідно до частин 1, 2 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити. Отже, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

При цьому, звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати є дискреційним правом, а не обов`язком суду, можливість реалізації якого пов`язується з майновим станом особи.

Судом враховано практику Європейського Суду з прав людини ( рішення від 19.06.2001 року Справа "Креуз проти Польщі" (CASE OF KREUZ v. POLAND) - заява N 28249/95), де суд дійшов висновку, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Особа, яка звертається із відповідним клопотанням, повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та подати суду відповідні докази (документи про рівень доходу позивача; документи про заборгованість перед іншими особами; документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчого провадження; документи про наявність утриманців тощо).

У даному ж випадку, на підтвердження скрутного майнового становища позивачем долучено відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків - відповідь на запит у електронному вигляді від 22.02.2022 вих. F1401803 з 1 по 4 квартали 2021 року.

Додана до клопотання копія відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків - відповідь на запит у електронному вигляді від 22.02.2022 вих. F1401803 не засвідчена особою, яка їх видала, при цьому матеріали справи не містять оригіналу цього документу, а тому суд вважає, що копія зазначених відомостей не є документом, який підтверджує майновий стан позивача.

Доказів відсутності інших джерел доходів за попередній рік, та, відповідно, скрутного майнового стану, що зумовили неможливість сплати судового збору, в матеріалах позовної заяви немає, що свідчить про необґрунтованість указаного клопотання. При цьому суд повинен враховувати майновий стан сторони в цілому, а не лише відсутність окремих джерел доходу, в даному випадку - тих, що підлягають оподаткуванню.

При цьому позивач у позовній заяві вказує, що працює адвокатом.

Також, долучена Ярмолою Олександром Володимировичем в обґрунтування клопотання Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 238876812, не є належним доказом, що містить інформацію про майновий стан позивача, оскільки сформована 26.12.2020.

Суд зазначає, що інших доказів, окрім відомостей про доходи з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за 2021 рік, позивачем разом із позовною заявою до суду не подано, як і не наведено обставин, що обґрунтовують звільнення позивача від сплати судового збору.

За наведених вище обставин, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, а тому в задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Згідно зі ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З 01.01.2022 встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2481,00 гривень.

Враховуючи, що позивач заявив три позовні вимоги, одна з яких є похідною, позивачу необхідно надати до суду докази сплати судового збору в розмірі 1 984, 80 грн.

Окрім того, суд звертає увагу позивачу, що у разі уточнення суб`єктивного складу позивачів відповідно до ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі, коли позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Сплата судового збору здійснюється за наступними платіжними реквізитами: одержувач - ГУК Львів/Залізничний р-н/22030101; ; банк одержувача Казначейство України (ел. адм. подат.); рахунок отримувача: UA4013951; код класифікації доходів бюджету 22030101, код банку отримувача (МФО) 899998; призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Львівський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно з вимогами ч.ч.1, 2 ст.169 КАС України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 вказаного Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

п о с т а н о в и л а :

залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Сихівської районної державної адміністрації м. Львова, Головного управління Державної міграційної служби Львівської області про визнання незаконними дій, зобов`язання вчинити дії.

Позивачу встановити десятиденний строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали з дати отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Чаплик І.Д.