Справа № 640/7967/20
Суддя: Черпіцька Людмила Тимофіївна
Дата ухвалення: 2022-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/7967/20 Суддя (судді) першої інстанції: Шевченко Н.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого-судді: Черпіцької Л.Т., суддів: Глущенко Я.Б., Пилипенко О.Є., за участю секретаря: Висоцького А.М. розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Північного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від "14" липня 2021 р. у справі за адміністративним позовом Державного підприємства "Конотопський авіаремонтний завод "АВІАКОН" до Північного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків про скасування податкового повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И Л А:

Державне підприємство "Конотопський авіаремонтний завод "АВІАКОН" звернулося до суду з адміністративним позовом, в якому просило визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення № від 10.01.2020.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що при винесенні оскаржуваного податкового повідомлення-рішення відповідачем не взято до уваги факт здійснення позивачем спроби зареєструвати податкову накладу вчасно, проте, через незалежні від нього причини, таку накладну не прийнято днем відправки.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від "14" липня 2021 р. позов задоволено.

Ухвалюючи рішення, суд першої інстанції зазначив, що висновок про порушення позивачем строку реєстрації ПН № 31 від 08.10.2019 не відповідає принципу обґрунтованості, оскільки не враховані істотні обставини поведінки платника податків.

Відповідач, не погоджуючись із судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права та недотримання норм матеріального права, просить скасувати рішення суду та ухвалити нову постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, скаржник зазначає, що надані позивачем скіншоти з програмного забезпечення «M.E.Doc» не можуть вважатися належними та достатніми доказами по справі в розумінні ст. ст. 72-76, 99 КАС України, тобто не містять інформацію щодо предмета доказування та в своїй сукупності не дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування, оскільки єдиним доказом, який підтверджує надання та прийняття податкової накладної до ЄДРПН є надіслана платнику квитанція в електронній формі. Також скаржник зазначив, що судом першої інстанції не враховано те, що позивачем не дотримано принцип належної обачності при виконанні ним обов`язку зареєструвати виписану ПН, оскільки позивач не скористався в періоді з 31.10.2019 по 14.11.2019 наданим правом, яке визначене пунктом 21-24 Порядку № 1246, щодо надсилання в електронному вигляді запиту до Єдиного реєстру податкових накладних відносно факту реєстрації податкової накладної від 08.10.2019 № 31, за яким можливо було отримати в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, наполягаючи на необґрунтованості доводів скаржника і правильності висновків суду першої інстанції.

Також у відзиві на апеляційну скаргу позивач просив замінити Державне підприємство «Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон» () на його правонаступника - Товариство з обмеженою відповідальністю «Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон» ().

Розглянувши вказане клопотання, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до Закону України «Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності», розпорядження Кабінету Міністрів України від 09.12.2021 №1595-р «Про погодження перетворення державних підприємств в акціонерні товариства та товариства з обмеженою відповідальністю», наказу Державного концерну «Укроборонпром» від 07.07.2022 №273 «Про створення товариства з обмеженою відповідальністю», створене Товариство з обмеженою відповідальністю «Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон» шляхом перетворення Державного підприємства «Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон», про що внесений запис в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб -підприємців та громадських формувань від 08.07.2022 № 000000031.

Відповідно до п.1.1 Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон» (код 12602750) з дня його державної реєстрації Товариство є правонаступником усіх прав і обов`язків Державного підприємства «Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон».

Відповідно до статті 52 КАС України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

На підставі наведеного, колегія суддів дійшла висновку про заміну позивача - Державного підприємства «Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон» на правонаступника - Товариство з обмеженою відповідальністю «Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон».

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, оцінивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи, Офісом великих платників податків ДПС проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН ДП «Авіакон», результати якої оформлено актом від 16.12.2019.

За результатами згаданої перевірки виявлено порушення граничних строків реєстрації податкової накладної № 31 від 08.10.2019, зареєстровану 14.11.2019 із затримкою в 14 днів.

На підставі акта перевірки від 16.12.2019 контролюючим органом винесено податкове повідомлення-рішення № від 10.01.2020, яким застосовано штраф у розмірі 10% суми ПДВ за зареєстрованою із затримкою ПН на суму 5356,41 гривень.

Позивач не погодився із винесеним рішенням та звернувся із адміністративним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам скаржника, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з п. 75.1 ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового. Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах (пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України).

Відповідно до п. 76.1 ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Пунктом 201.10 ст. 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної (ПН)/розрахунку коригування (РК) відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Отже, Податковим кодексом України встановлено право контролюючого органу за результатами опрацювання податкової накладної/розрахунку коригування, за умови дотримання платником податків встановлених вимог зареєструвати, зупинити реєстрацію або не прийняти ПН/РК, про що повідомляється квитанцією.

Також п. 201.10 ст. 201 ПК України встановлені граничні строки реєстрації ПН/РК.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010 затверджено порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (Порядок № 1246).

Відповідно до п. п. 12- 15 Порядку № 1246 Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Суд першої інстанції встановив, що граничним строком реєстрації ПН № 31 від 08.10.2019 є останнє число місяця, в якому її виписано, тобто, 31.10.2019.

До матеріалів справи позивач додав роздруківку документа - ПН № 31 від 08.10.2019, яку підписано та відправлено 31.10.2019 об 11:43, тобто, в межах визначеного строку.

Проте, жодної відповіді про прийняття документа згаданим операційним днем не надано. Натомість, друга спроба відправлення ПН на реєстрацію датована 14.11.2019 о 08:45, після чого, відповідачем направлено квитанцію № 1 із повідомленням про прийняття документа.

Отже, позивачем дотримано принцип належної обачності при виконанні ним обов`язку зареєструвати виписану ПН, водночас, через незалежні обставини, які, вочевидь, пов`язані із некоректною роботою підсистеми ЄРПН, зареєструвати ПН № 31 від 08.10.2019 не вдалось.

Відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.

Керуючись згаданою нормою ГУ ДПС у м. Києві направило на адресу позивача ППР № від 10.01.2020, яким застосовано штраф у розмірі 5356,41 гривень.

Із розрахунку, доданого до ППР убачається, що згадана сума повністю ґрунтується на порушенні строку реєстрації ПН № 31 від 08.10.2019.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що висновок про порушення позивачем строку реєстрації ПН № 31 від 08.10.2019 не відповідає принципу обґрунтованості, оскільки не враховані істотні обставини поведінки платника податків, тому оскаржуване ППР слід визнати протиправним і скасувати.

Висновки суду першої інстанції відповідають правовій позиції, викладеній в постанові Верховного Суду від 26.06.2018 у справі №806/2219/16.

Доводи скаржника про те, що надані позивачем скріншоти з програмного забезпечення «M.E.Doc» не можуть вважатися належними за допустимим доказами по справі є безпідставними, оскільки в цьому випадку позивач, надавши суду докази направлення на реєстрацію податкових накладних, зокрема скріншоти програми «M.E.Doc», вчинив усі залежні від нього дії для підтвердження своєчасної реєстрації податкових накладних.

Крім того, Верховний Суд у постановах від 28.03.2019 у справі №809/1420/17, від 22.11.2021 №160/10558/19 дійшов висновку про належність і допустимість скріншотів програми «M.E.Doc» як доказів у подібних справах.

Проаналізувавши інші доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують правильності висновків суду першої інстанції.

Крім того, аналізуючи всі доводи учасників справи, апеляційний суд враховує висновки ЄСПЛ, викладені в рішенні від 21.01.1999 р. по справі «Гарсія Руїз проти Іспанії», Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 250, 308, 311, 312, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Північного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від "14" липня 2021 р. - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 12 жовтня 2022 року.

Головуючий суддя Судді:Л.Т. Черпіцька Я.Б. Глущенко О.Є. Пилипенко