Справа № 120/7567/22
Суддя: Свентух Віталій Михайлович
Дата ухвалення: 2022-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

11 жовтня 2022 р. Справа № 120/7567/22

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Свентух Віталій Михайлович, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Сільченка Олександра Васильовича до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

до Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Сільченка Олександра Васильовича до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу.

Ухвалою суду від 26.09.2022 року позовну заяву залишено без руху та надано десятиденний строк, з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку.

06.10.2022 року на виконання вимог ухвали суду, представником позивача подано заяву про поновлення строку звернення до суду.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду представник позивача вказав, що на час подання позовної заяви, позивача не ознайомлено з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення, як цього вимагає частина 4 статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Визначаючись щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд виходить із наступного.

Предметом оскарження у даній справі є пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №744 від 05.08.2022 року "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських відділу поліції №3 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області", яким застосовано до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.

До матеріалів позовної заяви представником позивача долучено копію оскаржуваного наказу, з якого вбачається, що ОСОБА_1 ознайомлено з ним 09.08.2022 року.

Отже, строк звернення до суду із позовною заявою необхідно обчислювати з 09.08.2022 року.

Частиною 1 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом 1 частини 2 статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Спірні правовідносини пов`язані із проходженням публічної служби, а тому під час обчислення строку звернення до суду із позовом цієї категорії застосуванню підлягають саме положення частини 5 статті 122 КАС України, які визначають місячний строк звернення до суду.

Враховуючи те, що про порушення своїх прав, свобод чи інтересів позивач дізнався 09.08.2022 року (дата ознайомлення із наказом №744 від 05.08.2022 року), а до суду із позовом звернувся 13.09.2022 року, суд вважає, що позивачем пропущено місячний строк звернення до суду, визначений частиною 5 статті 122 КАС України.

Процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, які беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки. Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених КАС України.

Водночас, у випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Суд зазначає, що законодавець обмежує строк, протягом якого особа може звернутися до суду. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в постановах від 15.06.2022 року у справі №480/2804/21, від 30.08.2022 року у справі № 160/2346/21.

Крім того, установлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень (постанова Верховного Суду від 27 січня 2022 року у справі №640/7933/21).

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску звернення до суду представник позивача вказав, що на час подання позовної заяви, позивача не ознайомлено з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення, як цього вимагає частина 4 статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Суд вважає такі твердження безпідставними, оскільки позивачем оскаржується наказ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №744 від 05.08.2022 року, пунктом першим якого, застосовано до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.

Із даним наказом ОСОБА_1 ознайомився 09.08.2022 року, що підтверджується його власноручним підписом на копії оскаржуваного наказу долученого до позовної заяви.

Таким чином, посилання представника позивача на те, що позивача не ознайомлено з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення є необґрунтованими, оскільки предметом розгляду у даній справі є наказ №744 від 05.08.2022 року, з яким позивач ознайомився 09.08.2022 року.

Інших доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до адміністративного суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, представником позивача суду не наведено.

Відтак, суд визнає неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Згідно із частиною 2 статті 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, враховуючи те, що підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду визнані неповажними, вважаю, що наявні підстави для повернення позовної заяви позивачу.

При цьому слід зазначити, що відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28 березня 2006 року, заява № 23436/03).

Керуючись ст. 122, 123, 169, 248, 256, 293, 294 КАС України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Сільченка Олександра Васильовича до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 2 ст. 293 КАС України, ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Свентух Віталій Михайлович