Справа № 520/5721/21
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2022-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2022 р. Справа № 520/5721/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: П`янової Я.В.,

Суддів: Спаскіна О.А. , Присяжнюк О.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "ВИРОБНИЧЕ ОБ`ЄДНАННЯ "КЕНТАВР" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14.12.2021, головуючий суддя І інстанції: Панов М.М., м. Харків, повний текст складено 14.12.21 по справі № 520/5721/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВИРОБНИЧЕ ОБ`ЄДНАННЯ "КЕНТАВР"

до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради

про визнання дій протиправними,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ВИРОБНИЧЕ ОБ`ЄДНАННЯ "КЕНТАВР" (далі за текстом також позивач, ТОВ "ВО "КЕНТАВР") звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (далі за текстом також відповідач, Інспекція), в якому просило:

- визнати неправомірними дії посадових осіб Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради при прийнятті постанови № 179/2793/0/250-19-П від 28.10.2019 про застосування до ТОВ "ВО "КЕНТАВР" штрафних санкцій за порушення у сфері містобудівної діяльності;

- визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 179/2793/0/250-19-П від 28.10.2019 про застосування до ТОВ "ВО "КЕНТАВР" штрафних санкцій;

- визнати протиправними дії Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради щодо внесення припису від № 903/958-Пр-У від 15.10.2019;

- визнати протиправним та скасувати припис Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 903/958-Пр-У від 15.10.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм державних стандартів і правил.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2021 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, ТОВ "ВО "КЕНТАВР" оскаржило його в апеляційному порядку, оскільки вважає, що ухвалюючи рішення, суд першої інстанції не у повній мірі дослідив та з`ясував усі наведені позивачем доводи, неправильно застосував норми матеріального права, висновки суду про правомірність оскаржуваних рішень є необґрунтованими.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач зазначає, що припис № 903/958-Пр-У про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм державних стандартів і правил від 15.10.2019 винесений помилково, оскільки внесені до нього дані не стосуються позивача та спростовуються документально. Указує, що висновок суду першої інстанції про те, що зміна директора ТОВ "ВО "КЕНТАВР" не може бути підставою для звільнення від відповідальності суб`єкта містобудування за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є незаконним, оскільки позивач не ставив в залежність зміну директора до звільнення від відповідальності позивача та до неправомірності прийнятих відповідачем рішень, таких мотивів позовна заява взагалі не містить.

За результатами апеляційного розгляду ТОВ "ВО "КЕНТАВР" просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

Від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він зазначає, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, а тому апеляційну скаргу просить залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Ухвалою Другого апеляційного адмінстративного суду від 17.10.2022 замінено відповідача - Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради, як правонаступника.

Відповідно до пункту третього частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України), суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та у ході судового розгляду у суді апеляційної інстанції підтверджено, що відповідачем на підставі виявлення факту самочинного будівництва, згідно з Наказом Інспекції від 21.05.2019 за № 205, направлень від 24.09.2019 за № 903-Н та від 10.10.2019 за № 958-Н проведено позапланову перевірку на об`єкті: "Нежитлова будівля літ. "А-2" по вул. Верстатобудівній, 4 у м. Харкові".

Відповідачем зазначено, що про проведення перевірки ТОВ "ВО "КЕНТАВР" повідомлено листами від 27.09.2019 за № 2458/0/250-19 та № 2459/0/250-19.

Під час проведення перевірки був присутній директор ТОВ "ВО "КЕНТАВР" Білоусов Максим Вікторович, який надав представникам Інспекції такі документи: технічний паспорт на виробничий будинок з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами по вул. Верстатобудівній, 4 у м. Харкові, виготовлений ТОВ "ХАРКІВСЬКЕ МІСЬКЕ БЮРО НЕРУХОМОСТІ" інв. с. № 100/272 08.07.2019; договір купівлі-продажу нежитлової будівлі літ. "А-2" від 16.04.2019 за № 529.

Відповідно до представленого технічного паспорту на виробничий будинок з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами по вул. Верстатобудівній, 4 у м. Харкові, виготовленому ТОВ "ХАРКІВСЬКЕ МІСЬКЕ БЮРО НЕРУХОМОСТІ" інв. с. № 100/272 08.07.2019 загальна площа будівлі літ. "А-2" - 2303,4 кв.м.

Разом з тим відповідно до договору купівлі-продажу від 16.04.2019 загальна площа нежитлової будівлі літ. "А-2" по вул. Верстатобудівній, 4 у м. Харкові, яка на праві приватної власності належить ТОВ "ВО "КЕНТАВР" - 2044,2 кв.м. Згідно з п. 1.4 договору купівлі-продажу від 16.04.2019 покупець (ТОВ "ВО "КЕНТАВР") на момент придбання вказаної нежитлової будівлі не мав претензій до продавця щодо якісних характеристик.

Під час перевірки на об`єкті: "Нежитлова будівля літ. "А-2" по вул. Верстатобудівній, 4 у м. Харкові відповідачем установлено, що за вказаною адресою розташована двоповерхова будівля.

При порівнянні матеріалів технічної інвентаризації КП "ХАРКІВСЬКЕ МІСЬКЕ БЮРО НЕРУХОМОСТІ" та представленого технічного паспорту Інспекцією зроблено висновок, що до будівлі були прибудовані нові приміщення першого поверху № 1а, 16, другого поверху № 28а.

Об`єкт має ознаки об`єкта будівництва, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI).

Проте на час проведення перевірки не було представлено документ, що надає право на виконання будівельних робіт, затверджений у встановленому порядку проект.

Відповідачем зазначено, що в єдиному реєстрі документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України, інформація щодо об`єкта будівництва за вищевказаною адресою відсутня.

За результатами перевірки посадовими особами відповідача складено акт від 15.10.2019 № 903/958-А, примірник якого вручено під підпис директору ТОВ "ВО "КЕНТАВР" Білоусову М. В.

У зв`язку з виявленням під час проведення перевірки порушень п. 1 ч. 1 ст. 34, ч. 1, 2 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", абз. 3 ст. 5 Закону України "Про основи містобудування", абз. 2 п. 5, п. 13 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 за № 466, а саме, що ТОВ "ВО "Кентавр" проведено будівельні роботи з прибудови нових приміщень першого поверху № 1а, 16, другого поверху № 28а в літ. "А-2" по вул. Верстатобудівній, 4 у м. Харкові без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.10.2019 та припис від 15.10.2019 за № 903/958-Пр-У.

Примірники протоколу та припису під підпис надано директору ТОВ "ВО "КЕНТАВР" Білоусову М. В.

В протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.10.2019 зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності здійснюватиметься 28.10.2019 о 15 год. 00 хв.

Відповідачем завчасно повідомлено позивача про час і місце розгляду справи, оскільки примірник протоколу, в якому зазначено дату розгляду справи під підпис надано директору ТОВ "ВО "КЕНТАВР" Білоусову М. В. 16.10.2019.

На розгляд справи, 28.10.2019, представники позивача не прибули.

За результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 179/2793/0/250-19-П від 28.10.2019.

У зв`язку з відсутністю суб`єкта містобудування або його уповноважених представників під час розгляду справи, примірник указаної постанови надіслано на адресу позивача, що підтверджується описом вкладення у цінний лист від 29.10.2019, фіскальним чеком поштового відправлення № 780 від 29.10.2019, накладною поштового відправлення № 780 від 29.10.2019, наявними в матеріалах справи.

Згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 780 примірник постанови отримано представником позивача за довіреністю 08.11.2019.

Не погоджуючись із діями посадових осіб відповідача, приписом № 903/958-Пр-У від 15.10.2019 та постановою 179/2793/0/250-19-П від 28.10.2019, позивач звернувся до суду.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскаржувані припис № 903/958-Пр-У від 15.10.2019 та постанова № 179/2793/0/250-19-П від 28.10.2019 винесені відповідачем з дотриманням норм чинного законодавства України, з урахуванням принципів законності, неупередженості та ефективності, а тому підстави для їх скасування відсутні.

Надаючи оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 9 Закону України № 687-XIV від 20.05.1999 "Про архітектурну діяльність" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; надалі - Закон № 687-XIV) будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Так, відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 26 Закону № 3038-VI право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Так, ч. 1 ст. 34 Закону № 3038-VI передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до абз. 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 за № 466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію.

Системний аналіз наведених норм свідчить, що замовник може приступити до виконання будівельних робіт (реконструкції) за умови одержання ним дозвільної та проектної документації, а також за наявності документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію щодо об`єкту.

За змістом ст. 41 Закону України № 3038-VI від 17.02.2011 "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; надалі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, у тому числі, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, зокрема: видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011, № 553 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; далі - Порядок № 553).

Відповідно до п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (п. 7 Порядку).

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

З аналізу наведених норм слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема, позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Указаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

Законодавством, чинним на момент виникнення спірних правовідносин, не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення.

Згідно з приписами п. п. 15-18 Порядку № 553 форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Згідно з абз. 1 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу, зокрема, за невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Статтею 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" передбачено, що правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Згідно з ч. 11 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" штраф може бути накладено на суб`єктів містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніш як через три роки з дня його вчинення.

Відповідно до п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Згідно з п. 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол.

Відповідно до ст. 3 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються, зокрема, виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Накладати штраф у межах та відповідно до вимог, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад.

Процедура накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", визначається Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 за № 244 (далі - Порядок № 244).

Відповідно до положень Порядку № 244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Згідно з п. 10 Порядку № 244 уповноважена посадова особа інспекції складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування. Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. Як вбачається з матеріалів справи, уповноваженою посадовою особою інспекції складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 26.10.2016.

Пунктом 3 Порядку № 244 передбачено, що у разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням. Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції. У разі ненадання суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності, інформації щодо його адреси документи, які є підставою для притягнення його до відповідальності, надсилаються суб`єкту містобудування за адресою місцезнаходження (місця проживання, місця реєстрації), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.

Згідно з п. 20 Порядку № 244 за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Як убачається із матеріалів справи, Інспекцією за результатами позапланової перевірки на об`єкті "Нежитлова будівля літ. "А-2" по вул. Верстатобудівній, 4 у м. Харкові" встановлено, що ТОВ «ВО «КЕНТАВР» проведені будівельні роботи з прибудови нових приміщень першого поверху № 1а, 16, другого поверху № 28а в літ. «А-2» без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками CC1, проектна документація не складена, за результатами якої складено акт від 15.10.2019 за № 903/958-А (а. с. 84-96).

Інспекцією на підставі акту винесено припис від 15.10.2019 за № 903/958-Пр-У (а. с. 119).

Невиконання припису стало підставою для прийняття оскаржуваної постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 179/2793/0/250-19-П від 28.10.2019 (а.с. 120).

Позивач заперечує виявлені порушення, які відповідачем визначено усунути вказаним приписом, зазначає, що товариство не здійснювало та не мало на меті здійснення ніяких будівельних чи перепланувальних робіт на об`єкті.

Так, з матеріалів справи бачається, що відповідно до договору купівлі-продажу від 16.04.2019, посвідченого нотаріально, загальна площа нежитлової будівлі літ. "А-2" по вул. Верстатобудівній, 4 у м. Харкові, яка на праві приватної власності належить ТОВ "ВО "КЕНТАВР", становить 2044,2 кв.м.

Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (час формування - 16.04.2019), загальна площа нежитлової будівлі літ. "А-2" по вул. Верстатобудівній, 4 у м. Харкові, яка на праві приватної власності належить ТОВ "ВО "КЕНТАВР", - 2044,2 кв.м. (а.с. 106).

Однак згідно з наявним у матеріалах справи технічним паспортом на виробничий будинок з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами по вул. Верстатобудівній, 4 у м. Харкові, виготовленому ТОВ "ХАРКІВСЬКЕ МІСЬКЕ БЮРО НЕРУХОМОСТІ", інв. с. № 100/272 від 08.07.2019, загальна площа будівлі літ. "А-2" - 2303,4 кв.м.

Колегія суддів звертає увагу, що згідно з Інструкцією про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України від 10 липня 2001 року за № 582/5773, саме технічний паспорт - документ, що складається на основі матеріалів технічної інвентаризації об`єкта нерухомого майна і містить основні відомості про нього (місцезнаходження (адреса), склад, технічні характеристики, план та опис об`єкта, ім`я/найменування власника/замовника, відомості щодо права власності на об`єкт нерухомого майна, відомості щодо суб`єкта господарювання, який виготовив технічний паспорт тощо).

Технічний паспорт виготовляється виключно за підсумками проведення технічної інвентаризації, тобто комплексу робіт з вимірювання об`єкта нерухомого майна з визначенням його складу, фактичної площі та обсягу, технічного стану та/або з визначенням змін зазначених характеристик за певний період часу (за наявності попередньої інвентаризаційної справи) з виготовленням необхідних документів (матеріалів технічної інвентаризації, технічного паспорта) та обов`язковим внесенням відомостей про об`єкт нерухомого майна до Реєстру об`єктів нерухомого майна (після створення цього Реєстру).

З цього слідує, що технічний паспорт є обов`язковим для побудованих (реконструйованих) об`єктів з метою: встановлення їхньої наявності; визначення їхньої фактичної площі та обсягу; огляду та опису наявних конструктивних елементів об`єктів; встановлення наявності змін у їхньому плануванні та складі.

За результатами проведення технічної інвентаризації складаються інвентаризаційна справа, у тому числі матеріали технічної інвентаризації, технічні паспорти та обов`язково вносяться відомості про об`єкт нерухомого майна до Реєстру об`єктів нерухомого майна (після створення цього Реєстру).

Отже, відповідач, порівнюючи матеріали технічної інвентаризації ТОВ "ХАРКІВСЬКЕ МІСЬКЕ БЮРО НЕРУХОМОСТІ" (інв. с. № 100/272 від 08.07.2019) та технічного паспорту на виробничий будинок з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами по вул. Верстатобудівній, 4 у м. Харкові, виготовленому ТОВ "ХАРКІВСЬКЕ МІСЬКЕ БЮРО НЕРУХОМОСТІ", дійшов обґрунтованого висновку, що до будівлі «А-2» прибудовані нові приміщення першого поверху № 1а, 16, другого поверху № 28а.

При цьому згідно з Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (час формування - 19.07.2019), наданим позивачем, загальна площа нежитлової будівлі літ. "А-2" по вул. Верстатобудівній, 4 у м. Харкові, яка на праві приватної власності належить ТОВ "ВО "КЕНТАВР", - 2303,4 кв.м. (а.с. 8), що узгоджується з даними технічного паспорту на виробничий будинок з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами по вул. Верстатобудівній, 4 у м. Харкові, виготовленому ТОВ "ХАРКІВСЬКЕ МІСЬКЕ БЮРО НЕРУХОМОСТІ".

Згідно з приписом від 15.10.2019 за № 903/958-Пр-У встановлено порушення позивачем п. 1 ч. 1 ст. 34, ч. 1, 2 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", абз. 3 ст. 5 Закону України "Про основи містобудування", абз. 2 п. 5, п. 13 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 за № 466.

Колегія суддів зазначає, що частиною 8 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначено, що припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Підпунктом 3 п. 11 Порядку № 553 встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з п. 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Тобто з наведеного вбачається необхідність подання замовником документів повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Разом з цим в оскаржуваному приписі щодо строків його виконання зазначено: "У термін до 15.12.2019 усунути допущені порушення".

Отже колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що посилання позивача на те, що припис від 15.10.2019 за № 903/958-Пр-У не містить заходів, які має здійснити позивач з метою усунення порушень, та не містить визначення строку усунення порушень, є безпідставними.

Також колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що твердження позивача про те, що "про існування оскаржуваних припису та постанови йому стало відомо лише наразі, оскільки про ту обставину, що відповідний перевірочний захід завершився прийняттям суб`єктом владних повноважень заходів примусу проти ТОВ "ВО "КЕНТАВР" позивач дізнався лише наразі" не відповідає дійсності, спростовується наданим письмовими доказами, наявними в матеріалах справи.

Доказів виконання вимог припису від 15.10.2019 за № 903/958-Пр-У (як і жодних доказів зміни стану будівлі) позивачем ані під час проведення перевірки, ані в ході судового розгляду справи не надано.

Постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 179/2793/0/250-19-П винесена відповідачем 28.10.2019, тобто штраф на суб`єкта містобудування накладено в межах строків, визначених ч. 11 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що оскаржувані припис № 903/958-Пр-У від 15.10.2019 та постанова № 179/2793/0/250-19-П від 28.10.2019 винесені відповідачем з дотриманням норм чинного законодавства України, з урахуванням принципів законності, неупередженості та ефективності, а тому підстави для їх скасування відсутні, протиправності дій посадових осіб відповідача при прийнятті спірних припису та постанови, які були спрямовані на виконання покладених на суб`єкта владних повноважень обов`язків, також судом не встановлено.

Суд першої інстанції правомірно відмовив у задоволенні позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильності доводів, якими мотивоване рішення суду першої інстанції, та не дають підстав уважати висновки суду першої інстанції помилковими, а застосування судом норм матеріального права - неправильним.

Щодо посилання апелянта на те, що суддя вирішив справу без участі і повідомлення позивача, колегія суддів зауважує на таке.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 13.05.2021 відкрито спрощене провадження у справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України, копія якої була надіслана та вручена позивачу та відповідачу, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи (а.с. 56 а, 56 б).

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 04.06.2021 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ВИРОБНИЧЕ ОБ`ЄДНАННЯ "КЕНТАВР" до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про визнання дій протиправними - залишено без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 04.06.2021 позивачем було подано апеляційну скаргу, за наслідками розгляду якої Другим апеляційним адміністративним судом 12.10.2021 винесено постанову, якою апеляційну скаргу позивача задоволено. Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 04.06.211 скасовано. Справу направлено до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду та передано раніше визаченому складу суду (а.с. 178).

Посилання позивача на незаконність висновку суду першої інстанції про те, що зміна директора ТОВ "ВО "КЕНТАВР" не може бути підставою для звільнення від відповідальності суб`єкта містобудування за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки позивач не ставив в залежність зміну директора до звільнення від відповідальності позивача та до незаконності прийнятих відповідачем рішень, правомірність висновків суду про відмову у задоволенні позовних вимог не спростовують та не є підставою для скасування оскаржуваних рішень.

Колегія суддів ураховує, що, оцінюючи наведені сторонами доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи позивача, наведені в позовній заяві, були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.

Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші, зазначені позивачем в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Ураховуючи положення статті 139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. 242, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ВИРОБНИЧЕ ОБ`ЄДНАННЯ "КЕНТАВР" - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14.12.2021 по справі № 520/5721/21 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Я.В. П`янова
Судді О.А. Спаскін О.В. Присяжнюк