Справа № 260/3058/22
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2022-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

18 жовтня 2022 року м. Ужгород№ 260/3058/22
Закарпатський окружний адміністративний суду у складі головуючого судді Дору Ю.Ю., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною Заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державної податкової служби України та Закарпатської митниці до Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро Континент" про стягнення податкового боргу, -

В С Т А Н О В И В:

Заступник керівника Закарпатської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державної податкової служби України та Закарпатської митниці звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро Континент" (далі - відповідач) у якому просить: стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро Континент» до державного бюджету України кошти в сумі 1 532 176,87 грн. (Один мільйон п`ятсот тридцять дві тисячі сто сімдесят шість гривень вісімдесят сім копійок), а саме: UA5007493, 37975895, ГУК у Закар.обл/Ужгородська тг/15010500, код платежу 15010500 - суму 38009.40 грн. (мито на нафтопродукти, транспортні засоби та штрафну санкцію); UA5007493, 37975895, ГУК у Закар.обл/Ужгородська тг/14070100, код платежу 14070100 - суму 67575,47 грн. (податок на додану вартість з ввезених на митну територію товарів та штрафну санкцію); U А5007493, 37975895, ГУК у Закар.обл/Ужгородська тг/15010500, код платежу 15010500 - суму 337439.45 грн. (мито на нафтопродукти, транспортні засоби та штрафну санкцію); UA5007493, 37975895, ГУК у Закар.обл/Ужгородська тг/15010100, код платежу 15010100 - суму 851417,22 грн. (мито на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності та штрафну санкцію); UA5007493, 37975895, ГУК у Закар.обл/Ужгородська тг/14070100, код платежу 14070100 - суму 237771.33 грн. (податок на додану вартість з ввезених на митну територію товарів та штрафну санкцію).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач перебуває на обліку в податковому органі, як податних податків, зборів та інших обов`язкових платежів, та станом на день подання позову за останнім рахується податковий борг у розмірі 1 532 176,87 грн., який є узгоджений та відповідачем не погашений.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 26 серпня 2022 року відкрито провадження в даній адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відзиву від відповідача на адресу суду, станом на день розгляду справи не надходило. У відповідності до поштового відправлення (конверту), яким було надіслано відповідачу ухвалу про відкриття провадження в даній адміністративній справі із рекомендованим повідомленням про вручення на адресу останнього - таке повернулося до суду з відміткою «досилається за місцем обслуговування».

Порядок вручення повістки встановлений статтею 126 КАС України. Однак даною статтею не врегульовано порядок вручення судових документів.

Відповідно до статті 7 частини 6 КАС України, зокрема, у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону).

Таким чином, суд вважає за необхідне застосувати аналогію та керуватися положеннями статті 126 КАС України.

Відповідно до статті 126 частини 11 КАС України встановлено, що розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Відповідно до статті 251 частини 6 пункту 4 КАС України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Також необхідно врахувати висновок Верховного Суду в ухвалі від 24 березня 2021 у адміністративному провадженні № К/9901/35851/20 про те, що до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій, тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками "за закінченням терміну зберігання", "адресат вибув", "адресат відсутній" і т.п., з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Таким чином, у розумінні статті 126 частини 11 КАС України ухвала про відкриття провадження в даній адміністративній справі вважається врученою відповідачу належним чином.

Відтак, судом вжито достатніх необхідних законодавчо встановлених заходів щодо належного повідомлення відповідача про відкриття провадження та про можливість подання відповідачем відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали суду. Разом з тим, відповідачем відзиву на позовну заяву чи клопотань до суду не подано.

Відповідно до статі 162 частини 6 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Розглянувши подані заступником керівника обласної прокуратури документи та матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що Закарпатською обласною прокуратурою у ході реалізації представницьких повноважень вивчено матеріали документальних невиїзних перевірок, проведених Закарпатською митницею Держмитслужби з питань дотримання TOB «Євро Континент» вимог законодавства щодо своєчасності, достовірності та повноти нарахування і сплати митних платежів в частині обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування, зокрема акти перевірки № 0054/20/7.7-19/37968542 від 21.08.2020, № 0012/21/7.7-19/37968542 від 18.03.2021.

Встановлено, що даними перевірками виявлено порушення положень Протоколу 1 до Угоди про асоціацію між Україною та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами - членами, ратифікованої Законом України від 16.09.2014 № 1678-VII (далі - Угоди), вимог ч. 7 ст. 36, ч. 1 ст. 257, ч. 1 ст. 270, ч. 1 ст. 281 Митного кодексу України, п. 190.1 ст. 190 Податкового кодексу України, які призвели до несплати митних платежів в повному обсязі та заниження податкових зобов`язань TOB «Євро Континент» перед бюджетом. У зв`язку з цим, митницею самостійно здійснено розрахунок податкових зобов`язань, а також накладено на підприємство штрафні санкції.

Відповідно до п. 123.1 ст. 123 Податкового кодексу України (в редакції, яка була чинною на час виникнення спірних правовідносин), вчинення платником податків діянь, що зумовили визначення контролюючим органом суми податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, зменшення суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків на підставах, визначених підпунктами 54.3.1.54.3.2. 54.3.5, 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, тягне за собою накладення на платника податків штрафу в розмірі 25% від суми нарахованого податкового зобов`язання, а при повторному протягом 1095 днів визначенні контролюючим органом суми податкового зобов`язання - в розмірі 50% суми нарахованого податкового зобов`язання.

Так, перевіркою електронних копій 36 митних декларацій типу IM 40 ДЕ за період з 06.07.2017 по 18.09.2019, проведеною митним органом з 26.02.2021 по 04.03.2021 (акт перевірки № 0012/21/7.7-19/37968542 від 18.03.2021) встановлено, що TOB «Євро Континент» здійснено митне оформлення імпортованих товарів, а саме: сідельних тягачів для напівпричепів, напівпричепів для перевезення вантажів, пасажирських автобусів, вантажних автомобілів та трактору для сільськогосподарських робіт шляхом подання до митного оформлення декларацій інвойсів, складених експортерами на експортних інвойсах і сертифікатів з перевезення (походження) товарів форми EUR.1 та із застосуванням преференційної (заниженої) ставки ввізного мита щодо товарів, які імпортуються з території ЄЄ та мають преференційне європейське походження, за заниженим (тарифна преференція) рівнем ставок ввізного мита, передбачених п. 1 ст. 29 розділу IV Угоди про асоціацію.

З метою визначення достовірності відомостей, що містяться у поданих TOB «Євро Континент» документах, Закарпатською Митницею направлено запити для проведення перевірок уповноваженими органами Федеративної Республіки Німеччина, Чеської Республіки, Словацької Республіки та Словенії декларацій інвойсів, складених експортерами цих країн на рахунках фактурною вартістю товарів, що не перевищує 6000 Євро і виданих уповноваженими органами сертифікатів з перевезення товару форми EUR.1

Згідно з отриманою відповіддю уповноваженого органу Словенії, не підтверджено преференційне походження оформлених на адресу TOB «Євро Континент» товарів в рамках протоколу 1 до Угоди.

Аналогічну інформацію надано уповноваженими органами Федеративної Республіки Німеччина, Чеської Республіки, Словацької Республіки.

Таким чином, згідно з офіційно надісланими та документально підтвердженими відповідями уповноважених органів згаданих вище країн не підтверджено преференційне походження товарів, а відтак до задекларованих TOB «Євро Континент» товарів не може бути застосовано умови преференційного режиму оподаткування товарів в рамках Угоди.

У зв`язку з цим, та у відповідності до підпункту 54.3.6 пункту 54.3 ст.54 Податкового кодексу України митним органом самостійно здійснено розрахунок податкових зобов`язань TOB «Євро Континент» на загальну суму 951085,33 грн, у тому числі: ввізного мита на суму 792571,11 грн та податку на додану вартість - на суму 158514,22 грн.

З огляду на це, Закарпатською митницею Держмитслужби на TOB «Євро Континент» накладено штрафні санкції, зокрема:

§ у зв`язку з донарахуванням мита на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами підприємницької діяльності на суму 224959,63 грн, накладено штраф в сумі 112479,82 грн;

§ у зв`язку з донарахуванням ввізного мита на товари, що ввозяться на територію України суб' єктами підприємницької діяльності на суму 567611,48 грн, накладено штраф в сумі 283805,74 грн;

§ у зв`язку з донарахуванням податку на додану вартість з ввезених на митну територію України товарів в сумі 158514,22 грн, накладено штраф в сумі 79257,11 грн.

Загалом сума накладених штрафних санкцій складає 475542,67 грн.

Таким чином, TOB «Євро Континент» повинно сплатити до державного бюджету кошти в загальній сумі 1426628 грн (951085,33 грн + 475542,67 грн = 1426628 грн).

З метою стягнення цих коштів, Закарпатською митницею Держмитслужби на адресу TOB «Євро Континент» супровідним листом від 28.04.2021 №27-08-1/27-19/28/2324 надіслано податкові повідомлення-рішення, а саме: від 27.04.2021 №9 на суму 337439,45 грн, від 27.04.2021 №9 на суму 851417,22 грн, від 27.04.2021 № 9 на суму 237771,33 грн. Доказом поштового відправлення відповідачу податкових повідомлень - рішень є рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

Однак, судом встановлено, що відповідачем вимоги податкових повідомлень-рішень проігноровано, кошти в сумі 1426628 грн до бюджету не сплачено. Відомостей про оскарження дій митного органу щодо проведення перевірки, донарахування сум ввізного мита та податку на додану вартість, накладення штрафних санкцій, не знайдено. З наведеного вбачається, що сума, яка підлягає сплаті до бюджету тобто 1426628 грн - є узгодженою.

В період з 20.08.2020 по 21.08.2020 Закарпатською митницею Держмитслужби проведено документальну невиїзну перевірку з питань дотримання TOB «Євро Континент» вимог законодавства з питань митної справи, про що свідчить акт перевірки від 21.08.2020 № 0054/20/7.7-19/37968542.

Встановлено, що даним підприємством за митною декларацією типу IM 40 ДЕ від 15.06.2018 №UA305160/2018/016826 ввезено на митну територію України та здійснено митне оформлення в режимі імпорту для вільного обігу вантажний автомобіль, що був у використанні, марки RENAULT, модель MASTER 2014 року виготовлення та задекларовано преференційну (знижену) ставку ввізного мита - 6,3%.

З метою перевірки достовірності поданих TOB «Євро Континент» відомостей, необхідних для митного оформлення даного автомобіля, Закарпатською Митницею Держмитслужби надіслано запити про надання інформації до уповноважених органів Великобританії, Словацької Республіки та Федеративної Республіки Німеччини.

Опрацюванням отриманих на запити інформацій встановлено, що TOB «Євро Континент» заявлено недостовірні відомості щодо вартості автомашини, яку було занижено з метою здійснення її пільгового митного оформлення.

З огляду на викладене, преференційне походження цього товару не підтверджене, а відтак відсутні підстави для його преференційного оподаткування при здійсненні митного оформлення.

У зв`язку з цим, митним органом самостійно здійснено розрахунок податкових зобов`язань TOB «Євро Континент» на загальну суму 70389,91 грн, у тому числі: ввізного мита на 25339,60 грн та податку на додану вартість - на суму 45050,31грн, а також накладено на підприємство штрафні санкції, зокрема:

§ у зв`язку з донарахуванням мита на суму 25339,60 грн, накладено штраф в сумі 12669,80 грн;

§ у зв`язку з донарахуванням податку на додану вартість в сумі 45050,31 грн, накладено штраф в сумі 22525,16 грн.

Загалом сума накладених штрафних санкцій складає 35194,96 грн.

Таким чином, TOB «Євро Континент» повинно сплатити до державного бюджету кошти в загальній сумі 105548,87 грн (70389,91+35194,96 =105548,87 грн).

З метою стягнення цих коштів, Закарпатською митницею Держмитслужби на адресу TOB «Євро Континент» супровідним листом від 28.09.2020 №19/28/6437 надіслано податкові повідомлення-рішення, а саме: від 25.09.2020 №9 на суму 38009,40 грн, від 25.09.2020 №9 на суму 67575,47 грн. Доказом поштового відправлення відповідачу податкових повідомлень - рішень є рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

Проте, відповідачем вимоги цих податкових повідомлень-рішень проігноровано, кошти в загальній сумі 105548,87 грн бюджету не сплачено. Відомостей про оскарження дій митного органу щодо проведення перевірки, донарахування сум ввізного мита та податку на додану вартість, накладення штрафних санкцій, не встановлено. З наведеного вбачається, що сума, яка підлягає сплаті до бюджету тобто 105548,87 грн - є узгодженою.

Загалом за результатами згаданих вище перевірок, оформлених актами № 0054/20/7.7-19/37968542 від 21.08.2020, № 0012/21/7.7-19/37968542 від 18.03.2021 митним органом, у зв`язку з порушенням митного законодавства самостійно здійснено розрахунок податкових зобов`язань TOB «Євро Континент» та накладено штрафів на загальну суму 1 532 176,87 грн. Дану суму підприємством не сплачено, дії митного органу щодо її нарахування та накладення штрафів, не оскаржено.

У відповідності до ст. 276 Митного кодексу України платником мита є зокрема особа, яка ввозить товари на митну територію України чи вивозить товари з митної території України у порядку та на умовах, встановлених цим Кодексом.

Датою виникнення податкових зобов`язань із сплати мита у разі ввезення товарів на митну територію України чи вивезення товарів з митної території України є дата подання митному органу митної декларації для митного оформлення або дата нарахування такого податкового зобов`язання митним органом у випадках, визначених цим Кодексом та законами України (ст. 278 Митного кодексу України).

Згідно з п. 4 ч.І ст. 289 Митного кодексу України обов`язок із сплати митних платежів виникає після завершення митного оформлення товарів та їх випуску, якщо внаслідок перевірки митної декларації чи за результатами документальної перевірки митний орган самостійно визначає платнику податків додаткові зобов`язання.

Частиною 2 ст. 293 цього ж кодексу регламентовано, що особою, на яку покладається обов`язок із сплати донарахованих митних платежів - податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки, є відповідний платник податків.

У разі несплати або неповної сплати митних платежів у встановлений строк такі платежі стягуються в порядку та строки, визначені Податковим кодексом України (ст. 303 Митного кодексу України).

Відповідно до ст. 9 Податкового кодексу України, податок на додану вартість належить до загальнодержавних податків.

Платниками податків визнаються фізичні особи (резиденти і нерезиденти України), юридичні особи (резиденти і нерезиденти України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з цим Кодексом або податковими законами, і на яких покладено обов`язок із сплати податків та зборів згідно з цим Кодексом, (ст. 15 Податкового кодексу України)

Згідно зі ст. 16 цього ж кодексу платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Відповідно до ст. 185 Податкового кодексу України об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податків з ввезення товарів на митну територію України.

Пунктом 187.8 Податкового кодексу України визначено, що датою виникнення податкових зобов`язань у разі ввезення товарів на митну територію України є дата подання митної декларації для митного оформлення.

Згідно зі ст.58 цього ж кодексу контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення, якщо сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян) або якщо за результатами перевірки контролюючим органом встановлено факт заниження або завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій (митній) декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, крім випадків, коли зазначене заниження або завищення враховано при винесенні інших податкових повідомлень-рішень за результатами перевірки.

Податкове повідомлення-рішення надсилається (вручається) за кожним окремим податком, збором та/або разом із штрафними санкціями, передбаченими цим Кодексом, а також за кожною штрафною (фінансовою) санкцією за порушення норм іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на такий контролюючий орган, та/або пенею за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно зі ст. 59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Податкова вимога разом з детальним розрахунком суми податкового боргу надсилається не раніше першого робочого дня після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання, і повинна містити відомості про факт виникнення податкового боргу та права податкової застави, розмір податкового боргу, який забезпечується податковою заставою, обов`язок погасити податковий борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк, попередження про опис активів, які відповідно до законодавства можуть бути предметом податкової застави, а також про можливі дату та час проведення публічних торгів з їх продажу.

Листом від 07.02.2022 № 7.7-08-1/15/19/837 Закарпатською митницею на адресу Головного управління ДПС у Закарпатській області надіслано інформацію про винесені стосовно ТОВ «Євро Континент» податкові повідомлення - рішення з метою стягнення вищезгаданої заборгованості до бюджету. На вказаний лист, митним органом отримано відповідь від 12.05.2022 № 2302/5/07-16-13-01-07 зі змісту якого вбачається, що податковим органом заходи для стягнення боргу не вживатимуться, оскільки стягнення даного виду заборгованості перед бюджетом не відноситься до компетенції органів податкової служби.

У свою чергу Закарпатською митницею також не вжито достатніх заходів для стягнення даної суми боргу, у тому числі шляхом оскарження у судовому порядку бездіяльності Головного управління ДПС У Закарпатській області.

Відповідно до статті 5 Бюджетного кодексу України бюджетна система України складається з державного бюджету та місцевих бюджетів.

При складанні та виконанні бюджетів усі учасники бюджетного процесу мають прагнути досягнення цілей, запланованих на основі національної системи цінностей і завдань інноваційного розвитку економіки, шляхом забезпечення якісного надання послуг, гарантованих державою, Автономною Республікою Крим, місцевим самоврядуванням, при залученні мінімального обсягу бюджетних коштів та досягнення максимального результату при використанні визначеного бюджетом обсягу коштів.

Несплата TOB «Євро Континент» донарахованих платежів грубо порушує інтереси держави, оскільки призводить до ненадходження значної суми коштів до бюджету, що у свою чергу негативно впливає на реалізацію державою соціально-економічних та культурних програм.

В умовах збройної агресії проти України, наповнення Державного бюджету має особливе значення, оскільки від цього значною мірою залежить обороноздатність країни, а також впровадження та підтримання соціальних гарантій для населення.

Притягнення порушника до відповідальності дисциплінує інших учасників зовнішньоекономічних відносин, забезпечує дотримання ними вимог міжнародного та національного законодавства, сприяє зміцненню авторитету України у відносинах з країнами Європи.

Вирішуючи питання про справедливу рівновагу між інтересами суспільства і конкретної фізичної чи юридичної особи, ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «Трегубенко проти України» від 02.11.2004 категорично ствердив, що «правильне застосування законодавства незаперечно становить «суспільний інтерес».

Консультативною Радою Європейських прокурорів (далі - КРЄП), у рамках Рекомендації REC (2000) 19 Комітету міністрів Ради Європи Державам- членам "Про роль прокуратури в системі кримінального судочинства", наголошено, що втручання прокуратури за межами кримінальної сфери може виправдовуватися лише її загальним завданням діяти мвід імені суспільства та у державних інтересах, забезпечувати застосування закону", У матеріалах КРЄП відзначено, що не існує загальних міжнародних правових норм та правил стосовно завдань, функцій та організації прокурорської служби за межами сфери кримінального права. Діяльність прокурорських служб викликана потребою суспільства у належному захисті прав людини та державних інтересів.

Розмаїття функцій прокурорських служб за межами кримінального права випливає з національних правових та історичних традицій. Держава має суверенне право визначати свої інституційні та правові процедури реалізації її функцій із захисту прав людини та державних інтересів, дотримання принципу верховенства права та її міжнародних зобов`язань.

Так, згідно зі ст. 1311 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частинами 3 - 4 ст. 53 Кодексу Адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Відповідно до ч. З ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».

Згідно з рішенням Конституційного суду України від 08.04.1999 у справі №3-рп/99 під поняттям «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» потрібно розуміти «орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади».

У цьому ж рішенні Конституційний Суд України висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі, як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п.З мотивувальної частини).

Оскільки «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Згідно з п. 2 Рекомендації Ree (2012) 11 Комітету Міністрів Ради Європи державам - учасникам «Про роль публічних обвинувачів поза системою кримінальної юстиції», прийнятої 19.09.2012, якщо національна правова система надає публічним обвинувачам певні обов`язки та повноваження поза системою кримінальної юстиції, їх місія полягає в тому, щоб представляти загальні або публічні інтереси, захищати права людини й основоположні свободи та забезпечувати верховенство права.

Статтею ст. 41 Податкового кодексу України визначено поняття контролюючих органів та органу стягнення. Зокрема, відповідно до п. 41.1 ст. 41 контролюючими органами є податкові (п.41.1.1.) та митні органи (п.41.1.2).

Пунктом 41.4 даної статті регламентовано, що органами стягнення є контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 цього пункту, уповноважені здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску у межах повноважень.

Таким чином, Податковим Кодексом України визначено механізм стягнення податкової заборгованості водночас не конкретизовано, яким саме органом здійснено нарахування чи донарахування податкових платежів.

Згідно з ст. 19-1 Податкового кодексу України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів (п. 19-1.1.1); здійснюють погашення податкового боргу, стягнення своєчасно ненарахованих та/або несплачених сум єдиного внеску та інших платежів (п.19-1.1.22).

Статтею 20 цього ж кодексу регламентовано, що контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України (п. 20.1.19).

Про виявлене порушення законодавства та необхідність вжиття заходів до захисту інтересів держави, а також про намір прокуратури звернутися з позовом до суду, у випадку бездіяльності уповноваженого державного органу, обласною прокуратурою, у відповідності до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», листом від 27.04.2022 № 15-438ВИХ-22 письмово повідомлено Державну податкову службу України, головне управління ДПС у Закарпатській області, а також Закарпатську митницю (лист від 25.07.2022 № 15-790ВИХ-22).

Судом встановлено, що на згадані вище листи 05.05.2022 прокуратурою отримано відповідь Головного управління ДПС у Закарпатській області від 03.05.2022 № 2111/5/07-16-13-02-10, про відсутність у цього органу контролю підстав для вжиття заходів стягнення за платежами, що нараховуються та обліковуються органами державної митної служби.

Від Державної податкової служби України 31.05.2022 отримано відповідь від 13.05.2022 за № 3098/5/99-00-13-03-05 про те, що за результатами розгляду аналогічного листа головне управління ДПС у Закарпатській області надано вичерпну відповідь.

Від Закарпатської митниці 02.08.2022 обласною прокуратурою отримано відповідь від 02.08.2022 за № 7.7-08-2/19/23/4294 зі змісту якої вбачається, що митним органом заходи реагування не вживатимуться через відсутність у нього відповідних повноважень.

Таким чином, органами, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, не зважаючи на очевидність порушення інтересів держави, та наявності необхідних повноважень, не вживаються всі належні заходи для їх захисту.

Згідно з правовою позицією Верховного суду, висловленою в ухвалі від 10.07.2018 по справі №812/1689/16, а також у постанові від 20.09.2018 по справі №924/1237/17, «не здійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

«Здійснення захисту неналежним чином» виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Підсумовуючи викладене, слід зазначити, що бездіяльність уповноважених органів державної влади оцінена прокурором, як невиконання функцій по захисту інтересів держави, що відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» є достатньою підставою для представництва прокуратурою інтересів держави в суді шляхом пред`явлення даного позову, що узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, у системі податкової служби України юридичною собою є лише Державна податкова служба України, а головні управління ДПС у областях вправі вчиняти лише окремі дії від імені юридичної особи. Тому даний позов підставно пред`явлений прокурором в інтересах держави в особі Державної податкової служби України.

Відповідно до вимог ст. 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори у порядку та розмірах встановлених законом.

Згідно ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно вимог частини 2 статті 139 КАС України встановлено, що при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Отже, в даному випадку судові витрати не стягуються з відповідача.

Враховуючи вищезазначене суд приходить висновку, про наявність всіх підстав для задоволення адміністративного позову у повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 5, 9, 19, 77, 205, 241 - 246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури (вул. Коцюбинського, буд. 2а,м. Ужгород,Закарпатська область,88000, ) в інтересах держави в особі Державної податкової служби України (Львівська площа, буд.8, м.Київ, 04053, ) та Закарпатської митниці (Львівська площа, буд.8, м.Київ, 04053, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро Континент" (вул. Східна, буд. 5,с. Великі Лази, Ужгородський район, Закарпатська область,89440, ) про стягнення податкового боргу. задовольнити повністю.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро Континент» (вул. Східна, буд. 5,с. Великі Лази, Ужгородський район, Закарпатська область,89440, ) до державного бюджету України кошти в сумі 1 532 176,87 грн. (один мільйон п`ятсот тридцять дві тисячі сто сімдесят шість гривень вісімдесят сім копійок), а саме: UA5007493, 37975895, ГУК у Закар.обл/Ужгородська тг/15010500, код платежу 15010500 - суму 38009.40 грн. (мито на нафтопродукти, транспортні засоби та штрафну санкцію); UA5007493, 37975895, ГУК у Закар.обл/Ужгородська тг/14070100, код платежу 14070100 - суму 67575,47 грн. (податок на додану вартість з ввезених на митну територію товарів та штрафну санкцію); UА5007493, 37975895, ГУК у Закар.обл/Ужгородська тг/15010500, код платежу 15010500 - суму 337439.45 грн. (мито на нафтопродукти, транспортні засоби та штрафну санкцію); UA5007493, 37975895, ГУК у Закар.обл/Ужгородська тг/15010100, код платежу 15010100 - суму 851417,22 грн. (мито на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності та штрафну санкцію); UA5007493, 37975895, ГУК у Закар.обл/Ужгородська тг/14070100, код платежу 14070100 - суму 237771.33 грн. (податок на додану вартість з ввезених на митну територію товарів та штрафну санкцію).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяЮ.Ю.Дору