Справа № 440/6149/22
Суддя: С.С. Бойко
Дата ухвалення: 2022-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2022 року м. ПолтаваСправа № 440/6149/22

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Бойка С.С.,

за участю:

секретаря судового засідання Маслак О.Ю.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача - Говорової С.Л.,

представника відповідача Білько В.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Полтавській області, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області №429 від 18.04.2022 "Про порушення службової дисципліни, притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника сектору дізнання Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржений наказ в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 є протиправним, оскільки відповідачем не дотримано підстав та порядку призначення службового розслідування, також зазначає про відсутність підстав притягнення її до дисциплінарної відповідальності. Зазначає, що в наказі №429 від 18.04.2022 не конкретизовано, які саме функціональні обов`язки неналежно виконувала ОСОБА_1 , відсутні доведені факти, які б підтверджували порушення нею службової дисципліни, які підтверджують наявність у діях позивача ознак дисциплінарного проступку.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 22.07.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цій справі, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження.

10.08.2022 представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, в якому проти позовних вимог заперечив. У відзиві зазначено, що відповідно до відібраних в межах службового розслідування пояснень ОСОБА_1 , остання цілком усвідомлювала необхідність внесення відомостей до ЄРДР, проте вчинила протиправну бездіяльність, у зв`язку з чим її притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани (а.с.51 -60).

25 серпня 2022 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, у якій вона зазначає, що ( а.с.168-169) у відзиві не вказано на підставі якого нормативного документа працівниками УГІ ГУНП в Полтавській області мали право проводити раптову перевірку, яким законодавчим актом визначено повноваження даних працівників на здійснення перевірки та яким нормативно-правовим документом регулюється проведення перевірок. Стверджує, службове розслідування було призначено наказом 31.05.2022, але в наказі не вказано відносно яких осіб та які були підстави для призначення перевірки відносно ОСОБА_1 . З наказом №236 від 31.03.2022 позивач ознайомлена не була. Вказує, що службове розслідування здійснено формально та поверхово.

29 серпня 2022 року від представника відповідача надійшло заперечення на відповідь позивача, в якому представник зазначає, що на момент призначення службового розслідування не було можливо визначити коло осіб, стосовно яких воно проводитиметься, що стало їх підставою для їх незазначення в наказі про призначення службового розслідування. Вказує, що при винесення оскаржуваного позивачем наказу ГУНП в Полтавській області діяло виключно у межах повноважень та у спосіб, що визначені чинним законодавством, не допускаючи при цьому жодних порушень прав та законних інтересів ОСОБА_1 ( а.с.188-190).

06 вересня 2022 року позивач надала суду пояснення на заперечення відповідача (а.с.193).

06 вересня 2022 року протокольною ухвалою закрито підготовче засідання та призначено розгляд справи по суті.

У судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали. Просили суд позов задовольнити повністю.

У судовому засіданні представник відповідача проти позовних вимог заперечував. Просив суд

у задоволенні позову відмовити повністю.

Заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Позивач проходить службу в органах національної поліції на посаді начальника сектору дізнання Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

У період з 23.03.2022 по 26.03.2022 працівниками УГІ ГУНП проведені раптові перевірки службової діяльності окремих територіальних підрозділів ГУНП в Полтавській області.

В ході перевірки, при вивченні стану дотримання законності під час прийняття, реєстрації та розгляду звернень громадян про вчинені кримінальні правопорушення та інші події в Кременчуцькому РУП ГУНП виявлені порушення, у тому числі ст. 214 КПК України в частині невнесення відомостей до ЄРДР.

Наказом Головного управління Національної поліції в Полтавській області від 31.03.2022 №236 «Про призначення та проведення службового розслідування» за вказаним фактом призначено службове розслідування, та створено дисциплінарну комісію. ( а.с.93).

18.04.2022 затверджено висновок службового розслідування за фактом порушень службової дисципліни, допущених окремими працівниками територіальних підрозділів під час прийняття, реєстрації та розгляду звернень громадян ( а.с.94 -126), згідно з яким за порушення позивачем вимог п.4 розділу IV Положення про організацію діяльності підрозділів дізнання органів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 20.05.2020 №405 ст. 214 КПК України, п.п.1,2 ч.1 ст. 18 Закону України «Про національну поліцію», ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, комісія вважає, що начальник сектору дізнання Полтавського РУП ГУНП підполковник поліції ОСОБА_1 заслуговує на притягнення її до дисциплінарної відповідальності.

Наказом ГУ НП в Полтавській області від 18.04.2022 №429 за порушення службової дисципліни начальнику сектору дізнання Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області підполковнику поліції ОСОБА_1 оголошено догану ( а.с.127 - 132).

Вважаючи наказ ГУ НП у Полтавській області від 18 квітня 2022 року №429 в частині притягнення її до дисциплінарної відповідальності, позивач звернувся з відповідним позовом до суду.

При вирішенні спору по суті суд виходив з такого.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі Закон України «Про Національну поліцію»).

Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції (частина перша статті 17 Закону України «Про Національну поліцію»).

Відповідно до частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII (далі Дисциплінарний статут) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія Статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до частин першої, другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно зі статтею 3 Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний:

1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського;

2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій;

3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського;

4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень;

5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності;

6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними;

7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень;

8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказ Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 (далі Правила етичної поведінки), під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:

-неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

-професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

-поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України;

-у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків;

-неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «;Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України;

-виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку;

-поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати;

-контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку;

-мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу;

-дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики;

-зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

-інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

У статті 11 Дисциплінарного статуту встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з вказаним Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з вказаним Статутом.

Частиною другою статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

У частинах першій-третій статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з частинами першою, другою статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до частини четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Як встановив суд, підставою для проведення службового розслідування, слугувала доповідна записка про результати перевірки діяльності ряду територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП, на виконання доручення Начальника ГУНП в Полтавській області Рогачова Є., відповідно до якої виявлені факти порушення законності під час прийняття, реєстрації та розгляду заяв і повідомлень про вчиненні кримінальні правопорушення та інші події та запропоновано провести службове розслідування ( а.с.74 -92).

Наказом Головного управління Національної поліції в Полтавській області від 31.03.2022 №236 «Про призначення та проведення службового розслідування» за вказаним фактом призначено службове розслідування, та створено дисциплінарну комісію ( а.с.93).

У висновку службового розслідування від 18.04.2022 встановлено, що 24.02.2022 на короткий екстренний номер допомоги поліції « 102» надійшло повідомлення від гр. ОСОБА_2 , що в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_1 », який розташований в м. Полтава, невідомий чоловік в стані алкогольного сп`яніння приставив йому до голови пістолет та погрожує. Вказане повідомлення зареєстроване в ІТС ІПНП (ЄО) Полтавського РУП ГУНП за №4298.

На місце події направлено наряд УПП ДПП НПУ в Полтавській області, який після обслуговування виклику заповнили електронний рапорт наступною інформацією: «Прибувши на місце події було зібрано всі необхідні матеріали, особу доставлено до ПРУП для подальших дій».

Т.в.о. заступником начальника слідчого відділу Полтавського РУП ГУНП старшим лейтенантом поліції Дудкою Є.П. складено рапорт про відсутність в даній події ознак кримінального правопорушення, на підставі якого подальший розгляд у порядку, визначеному Законом України «Про звернення громадян» доручено оперуповноваженому сектору розкриття злочинів проти власності ВКП капітану поліції ОСОБА_3 , яка 25.03.2022 прийняла необґрунтоване рішення про списання матеріалів до справи УП.

В межах службового розслідування опитана начальник сектору дізнання Полтавського РУП ГУНП підполковник поліції Бєлкіна Н.О., пояснила, що матеріали за зверненням ОСОБА_2 попереднього вивчались керівництвом слідчого відділу Полтавського РУП Полтавського РУП ГУНП та у зв`язку з тим, що робота ЄРДР під час введення військового стану була заблокована, прийнято рішення про доручення подальшого розгляду у порядку Закону України «Про звернення громадян».

Окрім цього, 07.03.2022 на короткий номер допомоги « 102» надійшло повідомлення від ОСОБА_4 про те, що невідомі особи під приводом надання послуг щодо перевезення із зони бойових дій, шахрайським шляхом заволоділи грошовими коштами у сумі 3000,00 грн. Вказане повідомлення зареєстроване в ІТС ІПНП (ЄО) Полтавського РУП ГУНП №4533. Дізнавачем сектору дізнання Полтавського РУП ГУНП рядовою поліції ОСОБА_5 від заявниці відібрано письмову заяву та пояснення з відображенням всіх дійсних обставин події. У ході попереднього вивчення матеріалів начальником сектору дізнання Полтавського РУП ГУНП Бєлкіною Н.О. складено письмовий рапорт про відсутність в даній події ознак кримінального правопорушення, на підставі якого керівництвом Полтавського РУП ГУНП подальший розгляд, у порядку, визначеного Законом України «Про звернення громадян», доручено оперуповноваженому сектору розкриття злочинів проти власності ВКП капітану поліції ОСОБА_3 , яка 21.03.2022 прийняла необгрунтоване рішення про списання матеріалів до справи УП.

В межах службового розслідування опитана начальник сектору дізнання Полтавського РУП ГУНП підполковник поліції ОСОБА_1 , пояснила, що між ОСОБА_4 та невідомою особою виникли цивільні правовідносини, засновані на підставі укладення усного договору, також у заявниці виникли претензії у зв`язку із невиконанням невідомою особою умов усного договору.

Також, 07.03.2022 на короткий номер допомоги « 102» надійшло повідомлення від ОСОБА_6 про те, що невідомі особи під приводом надання послуг щодо перевезення із зони бойових дій, шахрайським шляхом заволоділи грошовими коштами у сумі 3600,00 грн. Вказане повідомлення зареєстроване в ІТС ІПНП (ЄО) Полтавського РУП ГУНП №4550. У ході попереднього вивчення матеріалів начальником сектору дізнання Полтавського РУП ГУНП Бєлкіною Н.О. складено письмовий рапорт про відсутність в даній події ознак кримінального правопорушення, на підставі якого керівництвом Полтавського РУП ГУНП подальший розгляд, у порядку, визначеного Законом України «Про звернення громадян», доручено оперуповноваженому сектору розкриття злочинів проти власності ВКП капітану поліції ОСОБА_3 , яка 21.03.2022 прийняла необґрунтоване рішення про списання матеріалів до справи УП.

В межах службового розслідування опитана начальник сектору дізнання Полтавського РУП ГУНП підполковник поліції Бєлкіна Н.О., пояснила, що у зв`язку із заявою потерпілої матеріали за зверненням ОСОБА_6 направлені для проведення додаткової перевірки до ВКП Полтавського РУП ГУНП. У подальшому вказані матеріали після доопрацювання із нововиявленими обставинами до сектору дізнання Полтавського РУП ГУНП не надходили. 24.03.2022 матеріали звернення ОСОБА_6 перевірені працівниками УГІ ГУНП та 25.03.2022 відомості внесені до ЄРДР.

Таким чином, ОСОБА_1 інкримінується умисна бездіяльність щодо забезпечення належного розгляду звернень про кримінальні правопорушення, вжиття заходів щодо внесення відомостей до ЄРДР за зверненням з ознаками кримінального правопорушення, що призвела до прийняття необґрунтованих рішень про розгляд звернень з ознаками кримінального правопорушення у порядку, визначеному Законом України «Про звернення громадян».

Відповідно до ч.2 ст.13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

За змістом ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч. 4 ст. 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Також, ст.18 Дисциплінарного Статуту передбачено забезпечення поліцейському права на захист, зокрема під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Зокрема, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Частиною 3 статті 18 Дисциплінарного Статуту передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Згідно ч. 1, 3, 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарногопроступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Судом встановлено, що фактично позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за невнесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР.

Так, за фактом невнесення відомостей до ЄРДР за повідомленням 24.02.2022 від гр. ОСОБА_2 позивач надала пояснення дисциплінарній комісії, в яких зазначила, що матеріали за цим зверненням попередньо вивчалися т.в.о. заступника начальника слідчого відділу Полтавського РУП ГУНП старшим лейтенантом поліції Дудкою Є.П. яким складено рапорт про відсутність події ознак кримінального правопорушення, окрім того, робота ЄРДР під час введення військового стану була заблокована.

Проте, відповідачем вищевказані доводи позивача до уваги взяті не були.

Натомість, у висновку комісії зазначено, що із наданих підполковником поліції ОСОБА_1 пояснень дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що остання усвідомлювала в даній події ознаки кримінального проступку, але самоусунулась та не вжила заходів для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

За фактом невнесення відомостей до ЄРДР за зверненням ОСОБА_4 , позивач пояснила комісії, що нею встановлено, що між ОСОБА_4 та невідомою особою виникли цивільні правовідносини, засновані на підставі укладення усного договору, таким чином, у заявниці виникли претензії у зв`язку із невиконанням невідомою особою умов усного договору.

Вказані пояснення позивача відповідачем залишилися не перевірені.

За фактом невнесення до ЄРДР відомостей за зверненням ОСОБА_6 позивач пояснила, що у зв`язку із відсутністю заяви потерпілої матеріали за зверненням ОСОБА_6 направлені для проведення додаткової перевірки до ВКП Полтавського РУП ГУНПУ подальшому вказані матеріали після доопрацювання із нововиявленими обставинами до сектору дізнання РУП ГУНП не надходили.

Однак, вказані пояснення відповідачем залишені поза увагою та жодним чином не перевірялися.

Таким чином, з проведеного службового розслідування, судом встановлено, що воно було проведено односторонньо, без врахування та надання правової оцінки поясненням позивача.

Отже, що висновок службового розслідування від 18.04.2022 не містить жодних пояснень, обґрунтувань або спростувань наведеної позивачем позиції, її доводів та об`єктивних причин щодо невнесення відомостей до ЄРДР за зверненням громадян про вчинені кримінальні правопорушення.

Вказані твердження позивача взагалі не були враховані при прийнятті рішення, у висновку вони зазначені як такі, що були надані, без спростування або підтвердження викладених фактів.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що оскаржуваний наказ прийнятий передчасно, на підставі суб`єктивної думки членів комісії, якими не досліджено об`єктивно всі обставини, що встановлювались під час службового розслідування, не надано жодної правової оцінки доводам та фактам вказаних у поясненнях позивача.

Відтак, оскаржуваний наказ від 18.04.2022 №429 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника сектору дізнання Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_1 підлягає скасуванню судом, як протиправний.

Стосовно тверджень позивача про порушення процедури проведення службового розслідування, що виявилось у неознайомлені з наказом про проведення службового розслідування, суд зазначає наступне.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом МВС України 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі - Порядок № 893).

Згідно із п. 1 розділу II Порядку № 893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 4 розділу ІІ Порядку № 893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

За приписами п. 2 розділу IV Порядку № 893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «;Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень (п. 3 розділу IV Порядку № 893).

Згідно з вимогами п. 1 розділу V Порядку № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

У відповідності до п. 4 розділу V Порядку № 893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

З аналізу наведених норм, судом встановлено, що прямої норми, яка б зобов`язувала відповідача ознайомити позивача під підпис з наказом про проведення службового розслідування не має, однак за приписами п. 2 розділу IV Порядку № 893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються.

Судом встановлено, що позивач скористався правом подання пояснень, вказані пояснення були зазначені у висновку службового розслідування від 18.04.2022 року, а тому підстав для визнання прав позивача в цій частині порушеними, не має.

Отже, оскаржуваний наказ не підлягає скасуванню з підстав порушення процедури проведення службового розслідування, що виявилось у неознайомлені з наказом про проведення службового розслідування.

Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч. 1ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З урахуванням зазначеного, на підставі наявних у матеріалах справи доказів, виходячи з системного аналізу норм чинного законодавства України, суд вважає, що позовна заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

При задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу адміністративного судочинства України, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа (ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України).

Позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду в розмірі 992,40 грн., що документально підтверджується квитанцією №ПН55 від 18.07.2022 року.

Отже, оскільки позовну заяву задоволено, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 992,40 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючисьст.ст.139, 241-246, 262,295, Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Полтавській області (вул. Пушкіна,83, м. Полтава, 36000, код ЄРДПОУ 40108630) про визнання протиправним та скасування наказу задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області №429 від 18.04.2022 "Про порушення службової дисципліни, притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника сектору дізнання Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_1 .

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління поліції в Полтавській області витрати пов`язані зі сплатою судового збору, у розмірі 992,40 грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, а також з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених підпунктом 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 14 жовтня 2022 року.

Суддя С.С. Бойко