Справа № 520/17624/21
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2022-10-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 жовтня 2022 р. Справа № 520/17624/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Русанової В.Б. , Жигилія С.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.11.2021, головуючий суддя І інстанції: Старосєльцева О.В., м. Харків, по справі № 520/17624/21

за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради

до ОСОБА_1

про скасування повідомлення про початок будівельних робіт,

ВСТАНОВИВ

Інспекція державного архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради (далі за текстом - позивач, Інспекція ДАБК) звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 (далі по тексту відповідач, ОСОБА_1 ), в якому просила суд:

- скасувати повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 07.04.2021 № ХК 72 на об`єкт: Реконструкція салону краси (нежитлові приміщення 1-го поверху № 17-1, № 17-2, № 17-3 в літ. А-4) без зміни функціонального призначення за адресою: АДРЕСА_1 (замовник будівництва - ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

В обґрунтування позову зазначено, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ХК 72 від 07.04.2021, яке надає право ОСОБА_1 на виконання будівельних робіт, підлягає скасуванню, оскільки містить недостовірні дані щодо земельної ділянки та затвердженої проектної документації, внаслідок чого реконструкція нежитлових приміщень 1-го поверху № 17-1, № 17-2, № 17-3 в літ. А-4 за адресою: АДРЕСА_2 проводена з порушенням вимог містобудівного законодавства (без отримання містобудівних умов та обмежень).

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 22.11.2021 по справі № 520/17624/21 позов - залишено без задоволення.

Позивач, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на його невідповідність нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам, просить суд апеляційної інстанції рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.11.2021 по справі № 520/17624/21 скасувати, прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначено, що судом першої інстанції взагалі не надано правової оцінки підставам для припинення права на початок виконання робіт, не встановлено наявність або відсутність факту наведення у поданому позивачем повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт будівництва зі зміною зовнішньої конфігурації чи ні, натомість лише констатовано факт звернення Інспекцією з вимогою, яка не передбачена ч. 2 ст. 39-1 Закону №3038-VI.

Вважає, що в межах спірних правовідносин доцільно застосувати приписи п. 3 ч. 7 ст. 36 Закону №3038-VI, п. п. 2 , 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (далі - Порядок № 466), відповідно до яких право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення може бути припинено з підстав, передбачених нормами чинного законодавства, виключно шляхом скасування такого повідомлення про початок виконання будівельних робіт з внесенням відповідних відомостей про скасування до Реєстру будівельної діяльності, а тому враховуючи приписи ч. 2 ст. 11 КАС України та з огляду висновки Верховного Суду, викладені в постановах від 24.09.2019 у справі № 819/1420/15, від 18.05.2018 у справі № 826/6965/14, від 27.11.2018 у справі № 807/997/16, від 15.07.2019 у справі № 804/14556/15, від 20.11.2019 у справі № 826/9457/18, від 22.11.2019 у справі 815/4392/15, від 23.12.2019 у справі 815/3145/15, від 07.02.2020 у справі 826/11086/18, від 05.05.2020 у справі 1340/4044/18, від 23.06.2020 у справі №820/1545/16, від 06.08.2020 у справі № 805/3147/16-а, суд першої інстанції мав здійснити вихід за межі позовних вимог задля повного та ефективного захисту прав, свобод та інтересів позивача.

Правом подання відзиву на апеляційну скаргу відповідач та треті особи не скористались.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 14.10.2022 замінено позивача по справі № 520/17624/21 з - Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради на її правонаступника Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що за викладеним у позові твердженням позивача, у реєстрі будівельної діяльності, розміщеному на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції України (www.dabi.gov.ua), з травня 2011 року, наявна інформація щодо об`єкта "Реконструкція салону краси (нежитлові приміщення 1-го поверху №17-1, 17-2, 17-3 в літ. "А-4") без змін функціонального призначення за адресою: АДРЕСА_2 ", повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ХК 72 зареєстровано 07.04.2021. Замовник будівництва - ОСОБА_1 .

Відповідно до інформації, зазначеної у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 07.04.2021 № ХК 72 на об`єкт: "Реконструкція салону краси (нежитлові приміщення 1-го поверху №17-1, 17-2, 17-3 в літ. "А-4") без змін функціонального призначення за адресою: АДРЕСА_2 ".

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна станом на 31.08.2021 (довідка №272586709) нежитлові приміщення 1-го поверху №17-1, 17-2, 17-3, загальною площею 51,3 кв. м. в літ. "А-4" за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі договору купівлі-продажу №3770 від 10.08.2016 на праві приватної власності належать відповідачу, гр. ОСОБА_1 .

За твердженням заявника, у реєстрі будівельної діяльності, розміщеному на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (e-construction.gov.ua), інформація щодо містобудівних умов та обмежень для проєктування об`єкта за вищезазначеною адресою відсутня.

До Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради 12.07.2021 (вх. №35386 (31537) звернулась із заявою ОСОБА_2 та 16.07.2021 зареєстровано колективне звернення (вх. №КО-1-1644/0/31-21) стосовно будівництва прибудови до кв. АДРЕСА_3 .

З наданих відповідей на вказані звернення від 11.08.2021 №17084/0/226-21 та від 13.08.2021 №17244/0/226-21, вбачається, що на підставі висновку засідання Комісії 22.07.2021 було призначено позапланову перевірку на об`єкті "Реконструкція салону краси (нежитлові приміщення 1-го поверху №17-1, 17-2, 17-3 в літ. "А-4") без змін функціонального призначення за адресою: АДРЕСА_2 ".

Також за твердженням позивача, під час здійснення Інспекцією ДАБК згаданого позапланового заходу у формі перевірки на об`єкті, суб`єкт містобудування або уповноважені представники, що мають відношення до даного об`єкта та доступ до об`єкта, були відсутні у зв`язку з чим не видалось за можливе провести перевірку у відповідності до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2021 №553.

Враховуюче викладене вище, Інспекцією ДАБК було направлено лист до Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області для сприяння виконанню повноважень, покладених на Інспекцію. Також повідомлено, що Департаментом вивчається питання щодо скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт на зазначений об`єкт від 07.04.2021 № ХК 72 у судовому порядку.

Відповідно до листа Управління земельних відносин Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради від 22.07.2021 № 5562/0/553-21 інформація щодо укладених договорів оренди землі на запитувану земельну ділянку в Управлінні не обліковується, проекти рішень щодо зазначеної земельної ділянки Управлінням не готувались, на розгляд сесії Харківської міської ради не виносились.

Стверджуючи про проведення реконструкції нежитлових приміщень 1-го поверху №17-1, 17-2, 17-3 в літ. "А-4" за адресою: АДРЕСА_2 (далі за текстом - Об`єкт) із порушенням вимог містобудівного законодавства (без отримання містобудівних умов та обмежень), заявник ініціював даний спір про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ХК 72 від 07.04.2021.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з їх безпідставності, оскільки, подаючи позов із вимогами про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт, Інспекцією ДАБК використано не передбачене законом право на звернення до суду. Крім того, вказав на процесуальну неможливість виходу за межі позовних вимог згідно з ч. 2 ст. 9 КАС України, шляхом їх визначення у відповідності до вимог ч.2 ст. 39-1 Закону № 3038-VI, оскільки у спірних правовідносинах позивач є суб`єктом владних повноважень.

При цьому, суд першої інстанції виходив з того, що цей спір підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до частин 1-3 статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції не відповідає вимогам частин 1-3 статті 242 КАС України, з огляду на таке.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим і відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Спір набуває ознак публічно-правового за умов здійснення органом публічної влади та/або його посадовими особами в цих відносинах владних управлінських функцій.

Для цілей і завдань адміністративного судочинства владну управлінську функцію необхідно розуміти як діяльність суб`єкта владних повноважень із виконання покладених на них Конституцією чи законами України завдань.

Відповідно до ч. 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до ч. 4 ст. 5 КАС України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 46 КАС України, позивачем в адміністративній справі можуть бути, крім громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень.

Водночас, згідно з ч. 5 ст. 46 КАС України громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, громадські об`єднання, юридичні особи, які не є суб`єктами владних повноважень, можуть бути відповідачами лише за адміністративним позовом суб`єкта владних повноважень: 1) про тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності громадського об`єднання; 2) про примусовий розпуск (ліквідацію) громадського об`єднання; 3) про затримання іноземця або особи без громадянства чи примусове видворення за межі території України; 4) про встановлення обмежень щодо реалізації права на свободу мирних зібрань (збори, мітинги, походи, демонстрації тощо); 5) в інших випадках, коли право звернення до суду надано суб`єкту владних повноважень законом.

Отже, суб`єкт владних повноважень має право звернутися із позовом до адміністративного суду виключно у прямо передбачених законом випадках.

При цьому, право на звернення до суду не є абсолютним, а здійснюється на підставах і в порядку, установлених законом. Кожний із процесуальних кодексів установлює обмеження щодо кола питань, які можуть бути вирішені в межах відповідних судових процедур, та осіб, котрі можуть ініціювати їхнє вирішення. Зазначені обмеження спрямовані на дотримання оптимального балансу між правом людини на судовий захист і принципами юридичної визначеності, ефективності й оперативності судового процесу, що не є порушенням прав на справедливий судовий розгляд та ефективний засіб юридичного захисту, гарантованих статтями 6 та 13 Конвенції про захист прав особи й основоположних свобод (далі - Конвенція).

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене в статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (mutatis mutandis пункт 33 рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2010 року в справі Перетяка та Шереметьєв проти України, заяви №17160/06 та №35548/06; пункт 53 рішення ЄСПЛ від 08 квітня 2010 року в справі Меньшакова проти України, заява №377/02).

Отже, з метою належного звернення за судовим захистом особа на момент звернення до суду повинна обґрунтувати існування його порушеного права або законного інтересу.

Нормативно-правовий акт - це акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування (пункт 18 частини першої статті 4 КАС України).

Індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (пункт 19 частини першої статті 4 КАС України).

Обов`язковою ознакою нормативно-правового акта чи правового акта індивідуальної дії, а також відповідних дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень є створення ними юридичних наслідків у формі прав, обов`язків, їх зміни чи припинення.

Пунктами 1 та 2 частини першої статті 4 КАС України визначено, що адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

За змістом частини другої статті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Отже, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання її прав, свобод та інтересів.

У свою чергу до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, які породжують, змінюють або припиняють права та обов`язки у сфері публічно-правових відносин, вчинені ними при здійсненні владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, якщо позивач вважає, що цими рішеннями, діями чи бездіяльністю його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав чи свобод.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що предметом розгляду даної справи є скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 07.04.2021 № ХК 72 (далі - повідомлення).

Незгода з вказаним вище повідомленням мотивована твердженнями про проведення відповідачем реконструкції нежитлових приміщень 1-го поверху № 17-1, № 17-2, № 17-3 в літ. А-4 за адресою: м. Харків, вул. Сумська 77/79 без отримання містобудівних умов та обмежень, з огляду на те, що у спірному повідомленні містяться недостовірні дані щодо земельної ділянки та належно затвердженої проектної документації.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, встановлюються Законом № 3038-VI.

Згідно з ч.1 ст. 6 Закону № 3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

За приписами п. 1 ч.1 ст. 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч.ч. 1 -3, 9 ст. 35 Закону № 3038-VI після набуття права на земельну ділянку та відповідно до її цільового призначення замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами і правилами, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю. Форма повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України.

Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт.

Виконання підготовчих робіт без подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт забороняється.

Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт не дає права на виконання будівельних робіт.

Право на початок виконання підготовчих робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання підготовчих робіт;

2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;

3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

Частиною 1 ст. 36 Закону № 3038-VI визначено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно до п. 13 постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт" (в редакції, що діяла станом на час виникнення спірних правовідносин) повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюється та надсилається рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з цим Порядком.

У випадках, встановлених у Порядку ведення першої черги Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва під час реалізації експериментального проекту, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 1 липня 2020 р. № 559, у разі подання повідомлення через електронний кабінет внесення до реєстру інформації, зазначеної у повідомленні, здійснюється в день його надходження автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру.

Відповідно до ч. 2 ст. 39-1 Закону № 3038-VI у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.

З аналізу наведених норм слідує, що у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду може звернутися до суду з позовом про скасування реєстрації про готовність об`єкта до експлуатації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

При цьому, повідомлення про початок виконання будівельних робіт складається та подається до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю фізичною або юридичною особою, які не є суб`єктами владних повноважень, у зв`язку з чим оскаржуване позивачем повідомлення за своєю правовою природою не є актом індивідуальної дії та не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні КАС України.

Так, матеріалами справи підтверджено, що 30.03.2021 Інспекцією ДАБК зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 07.04.2021 № ХК 72 на об`єкт: Реконструкція салону краси (нежитлові приміщення 1-го поверху № 17-1, № 17-2, № 17-3 в літ. А-4) без зміни функціонального призначення за адресою: АДРЕСА_1 (замовник будівництва - ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

При цьому відповідачем вказано, що в реєстрі будівельної діяльності, розміщеному на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (e-construction.gov.ua), інформація щодо містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта за вищевказаною адресою відсутня.

Таким чином, у позивача як органу державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду наявна, передбачена вказаною вище нормою (ч.2 ст. 39-1 Закону № 3038-VI), можливість звернутися до суду з позовом або про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Разом з цим, позивач, в поданій до суду позовній заяві просить скасувати повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 07.04.2021 № ХК 72 на об`єкт: Реконструкція салону краси (нежитлові приміщення 1-го поверху № 17-1, № 17-2, № 17-3 в літ. А-4) без зміни функціонального призначення за адресою: АДРЕСА_1 (замовник будівництва - ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), посилаючись при цьому в мотивувальній частині позову саме на приписи ч.2 ст. 39-1 Закону № 3038-VI, як на підставу звернення до суду з таким позовом.

Тобто, подаючи до суду позов із вимогами про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт, Управління ДАБК використало, передбачене законодавством право на звернення до суду не у спосіб, встановлений вказаними вище положеннями ч.2 ст. 39-1 Закону № 3038-VI, оскільки останні не надають права позивачу звертатись до суду з позовними вимогами, не визначеними такою нормою, якими є вимоги, заявлені Управлінням ДАБК в цій справі.

Слід відмітити, що за своєю правовою природою повідомлення про початок виконання будівельних робіт є встановленим додатком до Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 461 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 8 вересня 2015 р. № 750) (далі Порядок №461) формою відповідного звернення (повідомлення) замовника, який має намір щодо забудови території, в якій фіксуються відомості про замовника, об`єкт будівництва та його місцерозташування, документа, на основі якого воно реєструється, терміни будівництва та інше.

Повідомлення про початок виконання будівельних робіт не породжує обов`язкових юридичних наслідків. Зафіксовані в ньому відомості розглядаються відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами чого приймається рішення про їх реєстрацію або відмову у такій реєстрації.

Отже, оскаржуваний позивачем документ є лише носієм певної інформації.

Водночас обов`язковою ознакою рішення дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.

Таким чином, правова природа оскаржуваного повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність до експлуатації об`єкта унеможливлює здійснення судового розгляду вимог про їх скасування, у зв`язку із чим ці позовні вимоги не можуть розглядатися в порядку адміністративного судочинства.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10 вересня 2019 року у справі № 826/13810/16, від 22.10.2021 по справі № 440/752/19, Великої Палати Верховного Суду від 15 лютого 2018 року в справі №П/800/526/17, від 22 березня 2018 року в справі №П/9901/135/18, від 10 травня 2018 року в справі №П/9901/385/18, від 17 жовтня 2018 року в справі № 9901/591/18.

З приводу доводів позивача про те, що право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення може бути припинено з підстав, передбачених нормами чинного законодавства виключно шляхом скасування такого повідомлення про початок виконання будівельних робіт, колегія суддів зазначає наступне.

Так, відповідно до абз. 8, 9 п. 15 Порядку № 466 у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю:

- видає припис про зупинення підготовчих або будівельних робіт;

- звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або будівельних робіт.

Право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю:

- у разі подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання підготовчих або будівельних робіт;

- у разі отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;

- на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

Відомості про припинення або зупинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт не пізніше наступного робочого дня з дня отримання заяви у паперовій формі або настання обставин, визначених абзацом шостим цього пункту, вносяться органами державного архітектурно-будівельного контролю до Реєстру будівельної діяльності та оприлюднюються на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва.

Отже, з аналізу наведених норм слідує, що Порядком № 466 передбачено право органу державного архітектурно-будівельного контролю видати припис про зупинення підготовчих або будівельних робіт, які розпочались на підставі повідомлення, що містить недостовірні данні, із встановленням особі строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та лише після спливу якого, протягом двох місяців, суб`єкт владних повноважень може звернутися до суду із позовом, поданим з дотримання умов, передбачених ч.2 ч ст. 39-1 Закону № 3038-VI, про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

При цьому слід зазначити, що звертаючи до суду з позовом конкретний спосіб захисту визначає позивач.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог.

Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Однак у спірних правовідносина позивач є суб`єктом владних повноважень, отже суд в даному випадку позбавлений процесуальної можливості вийти за межі позовних вимог, шляхом визначення позовних вимог у відповідності до ч. 2 ч ст. 39-1 Закону № 3038-VI.

Колегія суддів зауважує, що поняття спір, який підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства слід тлумачити в ширшому значенні, тобто воно стосується як спорів, що не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, так і спорів, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Судом першої інстанції вищенаведеного не враховано.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 238 Кодексу адміністративного судочинства України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

З огляду на викладене, враховуючи звернення позивача до суду з позовними вимогами, які не передбачені приписами ч. 2 ч ст. 39-1 Закону № 3038-VI, тобто не у спосіб, встановлений законодавством, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі.

Положеннями п. 3 ч. 1 ст. 315 КАС України встановлено, що за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право: скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 КАС України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу. Порушення правил юрисдикції адміністративних судів, встановлених статтею 19, є обов`язковою підставою для скасування рішення із закриттям провадження незалежно від доводів апеляційної скарги.

З огляду на наведене, колегія суддів доходить до висновку про наявність підстав для скасування рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.11.2021 по справі № 520/17624/21 та закриття провадження у цій справі.

Керуючись ст. 238, ч.4 ст.229, ч. 4 ст. 241, ст.ст. 238, 239, 242, 243, 250, 308, 311, 315, 317, 319, 321, 322, 325, 326, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради - задовольнити частково.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.11.2021 по справі № 520/17624/21 - скасувати.

Провадження у справі № 520/17624/21 за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради до ОСОБА_1 про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт- закрити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді В.Б. Русанова С.П. Жигилій