Справа № 380/983/22
Суддя: Усенко Є.А.
Дата ухвалення: 2022-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

17 жовтня 2022 року

м. Київ

справа №380/983/22

адміністративне провадження № К/990/25570/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Усенко Є.А.,

суддів: Гімона М.М., Яковенка М.М.,

розглянув матеріали касаційної скарги Комунального підприємства «Дрогобичводоканал» Дрогобицької міської ради Львівської області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 06.05.2022 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11.08.2022 у справі за адміністративним позовом Комунального підприємства «Дрогобичводоканал» Дрогобицької міської ради Львівської області до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

УСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство «Дрогобичводоканал» Дрогобицької міської ради Львівської області звернулося до Львівського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Державної податкової служби у Львівській області, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Львівській області форми «Ш» № від 15.02.2019 про зобов`язання сплатити штраф у розмірі 20% в сумі десять тисяч шістсот гривень 00 копійок;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Львівській області форми «Ш» № від 13.03.2019 про зобов`язання сплатити штраф у розмірі 20% в сумі чотирнадцять тисяч двадцять чотири гривні 26 копійок;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Львівській області форми «Ш» № від 16.04.2019 про зобов`язання сплатити штраф у розмірі 20% в сумі одинадцять тисяч двісті тридцять чотири гривні 48 копійок;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Львівській області форми «Ш» № від 08.07.2019 про зобов`язання сплатити штраф у розмірі 20% у сумі двадцять гривень 73 копійки;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Львівській області форми «Ш» № від 09.09.2019 про зобов`язання сплатити штраф у розмірі 20% в сумі десять тисяч чотириста гривень 00 копійок;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Львівській області форми «Ш» № від 12.12.2019 про зобов`язання сплатити штраф у розмірі 20% в сумі тридцять чотири тисячі дев`ятсот двадцять сім гривень 38 копійок;

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 06.05.2022, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11.08.2022, у задоволенні позову відмовлено.

20.09.2022 позивач подав до Верховного Суду касаційну скаргу на вищезазначені судові рішення.

Однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом (частина третя статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, далі - КАС).

Частиною першою статті 13 КАС визначено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 328 КАС учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їхнього перегляду в апеляційному порядку, можуть реалізувати право на їхнє оскарження у касаційному порядку тільки у визначених законом випадках.

Згідно з інформацією з Єдиного державного реєстру судових рішень адміністративну справу №380/983/22 розглянуто судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до пункту 6 частини шостої статті 12 КАС для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За визначенням пункту 20 частини першої статті 4 КАС адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Враховуючи характер правовідносин, з приводу прав і обов`язків сторін в яких виник спір (нарахування штрафу у загальній сумі 81206,85 грн, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб), що є предметом касаційного оскарження у цій адміністративній справі, предмет доказування, обставини, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій, а також доводи, викладені в касаційній скарзі, ця адміністративна справа підпадає під критерії визначення справи незначної складності відповідно до пункту 20 частини першої статті 4, пункту 6 частини шостої статті 12 КАС.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального провадження), крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Встановлюючи таке правило щодо можливого оскарження у касаційному порядку судового рішення, ухваленого у справі, розглянутій за правилами спрощеного позовного провадження (справі незначної складності), законодавець не ставить у залежність право на касаційне оскарження судового рішення у такій справі від того, чи правильно вирішено спір.

Комунальне підприємство «Дрогобичводоканал» Дрогобицької міської ради Львівської області у касаційній скарзі наводить доводи щодо наявності виключних обставин, передбачених підпунктами «а», «в» пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС, та зазначає, що справа має виняткове значення для підприємства і стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики.

При цьому, Підприємство зазначає про важке фінансове становище внаслідок збитковості його підприємницької діяльності з надання послуг водопостачання та водовідведення населенню за врегульованим тарифом, який не покриває витрати позивача на ці послуги. Такий довід позивача лежить у площині організації його діяльності як суб`єкта господарювання та з урахуванням загального розміру штрафних санкцій, визначених Комунальному підприємству «Дрогобичводоканал» Дрогобицької міської ради Львівської області податковими повідомленнями-рішеннями, які є предметом оскарження у справі №380/983/22, не може свідчити про виняткове значення вказаної адміністративної справи в контексті норми підпункту «в» пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС.

Щодо фундаментального значення питання права, якого стосується касаційна скарга, то Комунальне підприємство «Дрогобичводоканал» Дрогобицької міської ради Львівської області посилається на необхідність забезпечення єдності правозастосування у спірних правовідносинах. При цьому, позивач зазначає, що суди першої і апеляційної інстанцій застосували висновок Верховного Суду у постановах від 12.03.2019 у справі № 804/20015/14 без врахування висновку Верховного Суду в постановах від 31.05.2019 у справі №820/4728/17 та від 15.06.2022 у справі №640/18282/19.

Вживання законодавцем слова «фундаментальне» несе змістовне навантаження особливо складного і важливого питання у правозастосуванні. Доводів щодо такої особливої складності чи важливості питання, якого стосується спір у цій справі, позивачем не наведено. Суб`єктивні труднощі у тлумаченні правової норми, які виникають у суб`єкта правозастосування, не обов`язково свідчать, що питання права має фундаментальне значення для правозастосовчої практики. За змістом підпункту «а» пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, не ставиться у залежність від наявності висновку Верховного Суду з цього питання.

Обґрунтування ж позивачем виключної обставини, передбаченої підпунктом «а» пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС, фактично стосується підстави касаційного оскарження.

До того ж, різного правозастосування у постановах від 12.03.2019 у справі № 804/20015/14, від 31.05.2019 у справі №820/4728/17 та від 15.06.2022 у справі №640/18282/19 не виявлено.

Так, у постанові Верховного Суду від 12.03.2019 (справа № 804/20015/14) норми пункту 57.1 статті 57, пункту 126.1 статті 126 Податкового кодексу України, Закону України «Про порядок погашення зобов`язань платників податків перед бюджетами та державними цільовими фондами» застосовані у правовідносинах щодо сплати розстрочених сум податкових зобов`язань в установлені договором про розстрочення строки.

У постановах від 31.05.2019 у справі №820/4728/17 та від 15.06.2022 у справі №640/18282/19 Верховний Суд застосував норми статей 31, 36 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік», постанови Кабінету Міністрів України від 18.05.2017 № 332 та від 06.12.2017 №971 до встановлених у цих справах судами першої і апеляційної інстанцій обставин щодо укладання договорів про організацію взаєморозрахунків (відповідно до механізму погашення податкового боргу за рахунок субвенцій з державного бюджету місцевому бюджету для погашення заборгованості з різниці в тарифах на послуги теплової енергії, центрального опалення, гарячої води та водовідведення), а також щодо направлення позивачами у зазначених справах управлінням Державної казначейської служби України платіжних доручень про перерахування коштів, виділених за рахунок субвенцій, на погашення податкового боргу.

Такі обставини у справі № 804/20015/14 не встановлені, як не встановлені вони у і справі №380/983/22.

Стосовно доводу Комунального підприємства «Дрогобичводоканал» Дрогобицької міської ради Львівської області у касаційній скарзі, що у справі № 380/16875/21 за участю тих же сторін та з аналогічним предметом спору ухвалено рішення про задоволення позову Підприємства, то, як свідчить інформація з Єдиного державного реєстру судових рішень, рішення Львівського окружного адміністративного суду від 21.07.2022 було оскаржене ГУ ДПС у Львівській області в апеляційному порядку. Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 09.09.2022 апеляційну скаргу ГУ ДПС залишено без руху, а ухвалою цього ж суду від 21.09.2022 строк на усунення недоліку апеляційної скарги продовжено.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 333 КАС суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 248, 328, пунктом 1 частини першої статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Комунального підприємства «Дрогобичводоканал» Дрогобицької міської ради Львівської області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 06.05.2022 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11.08.2022.

Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами направити скаржнику, а копію касаційної скарги залишити в суді касаційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

СуддіЄ.А. Усенко М.М. Гімон М.М. Яковенко