Справа № 380/7526/22
Суддя: Гулкевич Ірена Зіновіївна
Дата ухвалення: 2022-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№380/7526/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2022 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Гулкевич І.З. розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго до Державної екологічної інспекції Карпатського округу про визнання протиправними дій, скасування пунктів припису,-

встановив:

Акціонерне товариство ДТЕК Західенерго звернулось до суду з позовом до Державної екологічної інспекції Карпатського округу, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Державної екологічної інспекції Карпатського округу в частині проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) ДТЕК Бурштинської ТЕС АТ ДТЕК Західенерго у період з 26.01.2022 по 08.02.2022;

- визнати протиправними та скасувати пункти 1, 2, 3 припису Державної екологічної інспекції Карпатського округу №50 від 10.02.2022.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що дії відповідача в частині оформлення права власності (користування) земельними ділянками є протиправними, оскільки вимоги щодо належного приведення у відповідність згідно чинного законодавства документів, що посвідчують право власності чи право користування на земельні ділянки до екологічних вимог не відносяться, відповідно пункт 1 припису підлягає скасуванню. Щодо пункту 2 припису зазначає, що чинним законодавством не передбачено порядок звернення Позивача до державних органів для оформлення охоронного зобов`язання та не встановлює такого обов`язку для інших суб`єктів господарської діяльності. Щодо пункту 3 припису зазначає, що висновки відповідача про відсутність досліджень з питань впливу на землі природно-заповідного фонду не відповідають дійсності та спростовуються звітом з оцінки впливу на довкілля. Відповідач не є тим органом, який встановлює необхідність проведення додаткового висновку з оцінки впливу на довкілля, а вимога щодо отримання додаткового висновку виходить за межі повноважень останнього. Позаплановий захід державного нагляду був проведений за відсутності відповідного погодження, що є порушенням статті : ЗУ №877-V. Відповідач діяв не в межах визначених законодавством, чим вчинив протиправні дії щодо прав та інтересів Товариства, які підлягають захисту, шляхом визнання протиправним та скасування оскаржуваних пунктів припису та визнання дій протиправними.

Ухвалою суду від 23.05.2022 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.

20.06.2022 представником відповідача було подано письмовий відзив на позов, у якому у задоволенні позову просив відмовити повністю, посилаючись на те, що при здійсненні заходу державного нагляду (контролю) Інспекцією діяла в межах повноважень та враховуючи справедливий баланс між інтересами окремих громадян та суспільства в цілому. Щодо законності пункту 1 припису, то зазначає, що відповідно до ст.2 Закону України Про державний контроль за використанням та охороною земель основним завданням державного контролю за використанням та охороною земель є забезпечення додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами земельного законодавства України. Відтак є безпідставними твердження позивача про відсутність повноважень у Інспекції. Щодо законності п.2 припису то зазначає, що позивач як постійний землекористувач території, яка належить до природно-заповідного фонду зобов`язаний здійснювати експлуатацію території природно-заповідного фонду з урахуванням охоронного зобов`язання в силу ч.5 ст. 53 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища. Щодо законності п.3 припису то зазначає, що при проведенні оцінки впливу на довкілля питання можливості негативного впливу внаслідок господарської діяльності Позивача на землі природно-заповідного фонду Галицького національного парку не розглядалось, що є порушенням ст. 51 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища. Отже висновок був виданий з порушенням процедури здійснення оцінки впливу на довкілля безпідставно та необґрунтовано, завідомо неправдивих даних. Просить в задоволенні позову відмовити повністю.

Представник позивача подав відповідь на відзив, в якій зазначає, що звернення ОСОБА_1 не містило необхідної інформації для проведення позапланової перевірки. Відповідач всупереч вимог ЗУ №877-V не пред`явив наказ на проведення перевірки, ні погодження центрального органу.

Відповідач подав заперечення на відповідь на відзив, в якій зазначив, що відповідно до ст. 20-2 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища та положення про Державну екологічну інспекцію Карпатського округу остання здійснила у межах компетенції державний нагляд (контроль) з додержанням ДТЕК Бурштинської ТЕС вимог природоохоронного законодавства та видала припис на усунення виявлених під час перевірки порушень.

Представником позивача подано додаткові пояснення , в яких зазначає, що включення до змісту припису вимог, які не спрямовані на усунення конкретних виявлених порушень законодавства, а носять загальний характер суперечить суті та меті припису як розпорядчого документу, що складається за результатами заходу державного нагляду. Вказане дає підстави стверджувати, що оскаржувані пункти припису є незаконними.

Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що у період з 26.01.2022 по 08.02.2022 Державною екологічною інспекцією Карпатського округу проведено позапланову перевірку додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів відокремленого підрозділу Бурштинська теплова електрична станція Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго, що знаходиться за адресою : Івано-Франківська область, м. Бурштин.

Перевіркою були встановлені порушення вимог природоохоронного законодавства у сфері використання земельних ресурсів, про складено акт №37 від 08.02.2022, а саме:

-використання земельних ділянок без належного оформлення речових прав, що є порушенням ст. ст. 125, 126 Земельного кодексу України;

-у висновку ОВД планової діяльності з Нарощування золовідвалів №1 та №2 (реконструкція) ВП Бурштинська ТЕС АТ ДТЕК Західенерго від 01.07.2019 №7-03/12-/2 не враховано розміщення у безпосередній близькості земель природно-заповідного загально-державного значення Галицького НПП, що є порушенням ст. 51 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища, ст. ст. 3, 9 Закону України Про оцінку впливу на довкілля;

-не внесено у встановленому порядку дані у паспорти МВВ підприємства за 2021, що є порушенням ст. 17 Закону України Про відходи;

-допущено факт засмічення земель відходами золи земельної ділянки, прилеглої до підїздної дороги на золовідвал №1,2, що є порушенням ст. 35 Закону України Про охорону земель.

10.02.2022 Державною екологічною інспекцією Карпатського округу складено припис №50, яким Акціонерне товариство ДТЕК Західенерго зобов`язано забезпечити отримання документів, що посвідчують речові права на земельні ділянки ВП Бурштинська ТЕС АТ ДТЕК Західенерго; звернутись до Управління екології та природних ресурсів Івано-Франківської адміністрації щодо отримання охоронного зобов`язання на водойму-охолоджувач, що відноситься до земель природно-заповідного фонду загальнодержавного значення Галицького НПП; звернутися до ліцензованої проектної організації щодо отримання додаткового висновку ОВД планової діяльності з Нарощування золовідвалів №1 та №2 (реконструкція) ВП Бурштинська ТЕС АТ ДТЕК Західенерго від 01.07.2019 №7-03/12-/2 з урахуванням розташування у безпосередній близькості земель природно-заповідного фонду загальнодержавного значення Галицького НПП (водойма-охолоджувач; внести у встановленому порядку дані у паспорти МВВ підприємства за 2021; ліквідувати факт засмічення земель відходами золи земельної ділянки, прилеглої до підїздної дороги на золовідвал №1,2.

Позивач вважає дії інспекції щодо проведення позапланову заходу та пункти 1, 2, 3 припису протиправними звернувся до суду за захистом своїх прав.

При прийнятті рішення суд виходив з наступного.

Згідно ст.19 Конституції України передбачено обов`язок всіх органів державної влади та місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб діяти відповідно до меж, порядку та в спосіб, що визначені законом.

Державна екологічна інспекція Карпатського округу здійснює свої повноваження відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію Карпатського округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 01.06.2021 року № 251, ст. 20-2 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища.

Законом України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності №877-V від 05.04.2007р. (далі - Закон №877-V) визначено правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки і відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно зі статтею 1 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Статтею 6 Закону №877-V передбачено, що однією з підстав для здійснення позапланового заходу є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Отже, перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.

Статтею 3 Закону №877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом та презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно - правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю).

Відповідно до статті 6 Закону №877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Отже, предмет позапланової перевірки є обмеженим лише тими питаннями, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, та які обов`язково зазначені у посвідченні (направленні) на проведення перевірки.

Судом встановлено, що підставою для проведення заходу слугувало звернення громадянина ОСОБА_1 від 18.01.2022. Всі ці підстави зазначені та містяться у направленні на її проведення, при цьому, що це направлення також містить предмет проведення такого заходу.

Приписами частин першої та другої статті 7 Закону №877-V, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Суд вважає, що відповідачем дотримано вимоги законодавства щодо здійснення даного позапланового заходу, оскільки видано відповідний наказ №69 від 25.01.2022 та направлення №50 від 26.01.2022 на проведення відповідної перевірки.

Разом з тим, суб`єкт господарювання після ознайомлення з направленням на проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства допустив перевіряючих на підприємство, зауважень до наказу та направлення не було, а відтак суд вважає, що дії відповідача щодо проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго у період з 26.01.2022 по 08.02.2022 є правомірними.

Також суд не бере до уваги доводи позивача про необґрунтованість звернення, оскільки чинним законодавством не передбачено будь-які критерії для віднесення звернення до обґрунтовано чи необґрунтованого.

Щодо посилань позивача, що захід державного нагляду проведено за відсутності погодження центрального органу виконавчої влади, то таке судом не береться до уваги, оскільки в матеріалах справи наявне погодження від 25.01.2022 Державної екологічної інспекції України про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) Державною екологічною інспекцією Карпатського округу.

У частині 1 статті 7 Закону України №877-V закріплено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Відповідно до частини 2 статті 7 Закону України 877-V на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по-батькові і засвідчується печаткою.

Згідно частини 5 статті 7 Закону України 877-V перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю). (частина 6 статті 7 Закону України № 877-V)

Відповідно до частини 7 статті 7 Закону України №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку. (частина 8 статті 7 Закону України №877-V).

У разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб`єкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються (частина 11 статті 7 Закону України №877-V).

Системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що до повноважень Державної екологічної інспекції, зокрема, належить здійснення державного контролю за охороною навколишнього природного середовища та використанням природних ресурсів.

Разом з тим, законодавством чітко визначено порядок реалізації таких повноважень та процедуру проведення відповідної перевірки, що завершується складанням відповідного акта, в якому, у разі виявлення відповідних порушень, зазначаються конкретні висновки. У свою чергу, встановлення під час перевірки контролюючим органом порушень законодавства є правовою підставою для складання відповідного припису, в якому на підконтрольного суб`єкта покладається зобов`язання усунути відповідні порушення.

Перевіряючи доводи позивача, суд у ході розгляду справи встановив, що наказом Державної екологічної інспекції Карпатського округу від 25.01.2022 №69 призначено здійснити позаплановий захід позивача.

На підставі зазначеного наказу уповноваженим особам відповідача видано направлення від 26.01.2022 №50 на проведення відповідної перевірки.

У період з 26.01.2022 по 08.02.2022 відповідачем проведено перевірку позивача та за її результатами складено акт від 08.02.2022 №37.

У вказаному акті наведено чіткий перелік допущених позивачем порушень законодавства та такий вручений в.о. директора ВП Бурштинська ТЕС АТ ДТЕК Західенерго М. Шумченко.

Позивач, з висновками акту перевірки від 08.02.2022 №37 не погодився, у зв`язку з чим надав до акту свої заперечення.

На підставі акту перевірки Інспекцією складено припис №50 від 10.02.2022.

Враховуючи, що підставою для звернення до суду з даним позовом стала незгода позивача з деякими пунктами припису, а саме: 1,2,3, суд вважає за необхідне розглянути кожне виявлене порушення окремо, проаналізувавши аргументи сторін та надати їм правову оцінку.

Щодо пункту 1 припису №50 від 10.02.2022, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 1 припису №50 від 10.02.2022 зобов`язано позивача отримати документи, що посвідчують речові права на земельні ділянки ВП Бурштинська ТЕС АТ ДТЕК Західенерго до 31.05.2022.

Статтями 125 та 126 Земельного кодексу України встановлено, що право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Згідно зі статтею 188 Земельного кодексу України державний контроль за використанням та охороною земель здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, а за додержанням вимог законодавства про охорону земель - центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Порядок здійснення державного контролю за використанням та охороною земель встановлюється законом.

Згідно з положеннями постанови Кабінету Міністрів України від 22.07.2016 № 482 Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України організація та здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій та форм власності, в тому числі, дотриманням вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових договорів, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок, є завданнями Держгеокадастру.

Повноваження Державної екологічної інспекції чітко визначені у Положенні про Державну екологічну інспекцію України, затвердженому Постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 року № 275 (далі - Положення). Згідно з Положенням основними завданнями Держекоінспекції є здійснення у межах повноважень, передбачених законом, державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства, зокрема, щодо: охорони земель, надр.

Більш детально повноваження уточнені в пп. б п. 4 Положення, а саме: ДЕІ здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства:

б) про охорону земель, надр, зокрема щодо:

- консервації деградованих і малопродуктивних земель;

- збереження водно-болотних угідь;

- виконання екологічних вимог під час надання у власність і користування, зокрема в оренду, земельних ділянок;

- здійснення заходів із запобігання забрудненню земель хімічними і радіоактивними речовинами, відходами, стічними водами;

- додержання режиму використання земель природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення, а також територій, що підлягають особливій охороні;

- додержання екологічних нормативів з питань використання та охорони земель.

Закон України Про державний контроль за використанням та охороною земель №963-IV від 19.06.2003 визначає правові, економічні та соціальні основи організації здійснення державного контролю за використанням та охороною земель і спрямований на забезпечення раціонального використання і відтворення природних ресурсів та охорону довкілля.

Стаття 10 Закону № 963-IV визначає повноваження державних інспекторів у сфері державного контролю за використанням та охороною земель та дотриманням вимог законодавства України про охорону земель.

Зокрема, абзацом першим пункту а) частини першої ст. 6 Закону № 963-IV передбачено, до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, належать в тому числі: додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства України та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю.

Поряд з цим, згідно з підпунктом 25-1 пункту 4 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 року № 15, Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань організовує та здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за: веденням державного обліку і реєстрацією земель, достовірністю інформації про наявність та використання земель: дотриманням вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових договорів, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок: дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю: використанням земельних ділянок відповідно до цільового призначення: дотриманням органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування вимог земельного законодавства з питань передачі земель у власність та надання у користування, зокрема в оренду, зміни цільового призначення, вилучення, викупу, продажу земельних ділянок або прав на них на конкурентних засадах.

З аналізу наведених правових норм слідує, що державний контроль за охороною та використанням земель здійснюється лише державними інспекторами Держгеокадастру, у тому числі, шляхом проведення перевірок. Для реалізації завдань у сфері здійснення контролю за використанням та охороною земель державний інспектор має право, зокрема, видавати приписи, складати акти перевірки або протоколи про адміністративні правопорушення з метою притягнення винних осіб до відповідальності.

Відповідно до ст. 3 Закону № 877-V одним з основних принципів державного нагляду (контролю) є неприпустимість дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання.

Таким чином, інспектори з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу не мали повноважень перевіряти документи щодо землекористування, оскільки такі повноваження законодавством покладено на органи Держгеокадастру.

Щодо пункту 2 припису №50 від 10.02.2022, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 2 припису №50 від 10.02.2022 зобов`язано позивача звернутись до Управління екології та природних ресурсів Івано-Франківської адміністрації щодо отримання охоронного зобов`язання на водойму-охолоджувач, що відноситься земель природно-заповідного загально-державного значення Галицького НПП.

Статтею 53 Закону України Про природно-заповідний фонд України передбачено, що рішення про створення природних заповідників, національних природників парків, а також щодо інших територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення приймаються Президентом України.

Території та об`єкти природно-заповідного фонду або їх частини, що створюються чи оголошуються без вилучення земельних ділянок, що вони займають, передаються під охорону підприємствам, установам, організаціям і громадянам обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища з оформленням охоронного зобов`язання (частина 5 статті 53 Закону України Про природно-заповідний фонд України).

Згідно Указу Президента України Про створення Галицького національного природного парку від 09.08.2004 №877/2004 створено на території Галицького району Івано-Франківської області Галицький національний природний парк, який підпорядковано Державному комітету лісового господарства України.

Додатками №1 та №2 до вищезазначеного Указу визначено перелік земель, які мають бути надані у постійне користування Галицького національного природного парку з вилученням у землекористувачів та земель, які включаються до складу Галицького національного природного парку без вилучення у землекористувачів. Як землекористувачами визначено сільські ради.

Відповідно до додатку №2 до Указу Президента України від 09.08.2004 №877/2004 1559 га земель Бурштинської міської ради включаються до складу Галицького національного природного парку без вилучення у землекористувача.

Згідно до ч.4 ст. 7 Закону України Про природно-заповідний фонд України межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду встановлюються в натурі відповідно до законодавства. До встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Відповідно ч.3 ст. 14 Закону України Про природно-заповідний фонд України з метою визначення та обґрунтування заходів щодо провадження відповідно до законодавства та вимог міжнародних договорів природоохоронної, науково-дослідної, рекреаційної, господарської діяльності, охорони, відтворення та використання природних комплексів та об`єктів, які передбачається здійснити протягом п`яти років, а також стратегії розвитку об`єкта природно-заповідного фонду на десять років розробляється проект організації території об`єкта природно-заповідного фонду.

Згідно проекту організації території, охорони, відтворення та рекреаційного використання природних комплексів і об`єктів Галицького національного природного парку розроблено Українським державним проектно лісовпорядним виробничим об`єднанням Укрдержліспроект від 2012, перелік земельних ділянок, які увійшли без вилучення в склад Галицького НПП : територія Бурштинської міської ради у розмірі 1559 га Водоймище Бурштинської ТЕС 1260 га.

Посилання позивача, що в Указі Президента Про створення Галицького національного природного парку від 09.08.2004 №877/2004 не зазначається про водойма -охолоджувач то таке не береться судом до уваги, оскільки вищезазначеному Указі передбачено, що 1559 га земель Бурштинської міської ради включаються до складу Галицького національного природного парку без вилучення у землекористувача.

Окрім того, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 23.02. 2011 №147-р Про погодження надання водно-болотним угіддям статусу водно-болотних угідь міжнародного значення Бурштинському водосховищу загальною площею 1260 га надано статус водно-болотних угідь міжнародного значення.

Згідно довідки про правонаступництво АТ ДТЕК Західенерго щодо права постійного користування земельними ділянками від 09.08.2021 останній зазначає, що з 01.01.2002 та після цієї дати є постійним землекористувачем земель, які входили до складу Бурштинської ДРЕС у тому числі водоймища-охолоджувача Бурштинської ТЕС 1260 га.

Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 25.02.2013 №65 затверджено Інструкцію щодо оформлення охоронних зобов`язань на території та об`єкти природно-заповідного фонду (далі - Інструкція №65).

Так, відповідно до пунктів 1.3, 1.4 Інструкції №65 охоронним зобов`язанням оформляється передача під охорону території чи об`єкта природно-заповідного фонду з визначенням переліку зобов`язань щодо забезпечення додержання встановленого режиму охорони та збереження.

Охоронні зобов`язання на території та об`єкти природно-заповідного фонду оформляються органами, уповноваженими згідно із Законом України Про природно-заповідний фонд України, землекористувачам (землевласникам) у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду або їх частини, які створюються чи оголошуються без вилучення земельних ділянок, що вони займають.

Пункт 3.4 Інструкції №65 передбачає, що охоронне зобов`язання підлягає переоформленню у разі: зміни форм власності на землю, на якій розташована(ий) територія чи об`єкт природно-заповідного фонду; зміни землекористувача (землевласника) у межах території чи об`єкта природно-заповідного фонду; внесення змін до положення про територію чи об`єкт природно-заповідного фонду стосовно режиму охорони та збереження.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що АТ ДТЕК Західенерго як постійний землекористувач території. Яка належить до природно-заповідного фонду зобов`язаний здійснювати експлуатацію території природно-заповідного фонду з урахуванням охоронного зобов`язання в силу ч.5 ст. 53 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища.

Відтак, твердження позивача про протиправність п. 2 оскаржуваного припису не відповідає фактичним обставинам справи.

Щодо пункту 3 припису №50 від 10.02.2022, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 3 припису №50 від 10.02.2022 зобов`язано позивача звернутись до ліцензованої проектної організації щодо отримання додаткового висновку ОВД планової діяльності з Нарощування золовідвалів №1 та №2 (реконструкція) ВП Бурштинська ТЕС АТ ДТЕК Західенерго від 01.07.2019 №7-03/12-/2 з урахуванням розташування у безпосередній близькості земель природно-заповідного загально-державного значення Галицького НПП (водойма-охолоджувач).

Згідно з частинами 4-7 статті 51 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища передбачено, що проекти господарської та іншої діяльності повинні мати матеріали оцінки її впливу на навколишнє природне середовище і здоров`я людей.

Оцінка здійснюється з урахуванням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, екологічної ємкості даної території, стану навколишнього природного середовища в місці, де планується розміщення об`єктів, екологічних прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу шкідливих факторів та об`єктів на навколишнє природне середовище.

Підприємства, установи та організації, які розміщують, проектують, будують, реконструюють, технічно переозброюють, вводять в дію підприємства, споруди та інші об`єкти, а також проводять дослідну діяльність, що за їх оцінкою може негативно вплинути на стан навколишнього природного середовища, подають центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, спеціальну заяву про це.

Забороняється введення в дію підприємств, споруд та інших об`єктів, на яких не забезпечено в повному обсязі додержання всіх екологічних вимог і виконання заходів, передбачених у проектах на будівництво та реконструкцію (розширення та технічне переоснащення).

Отже, будь-яке будівництво (реконструкція) об`єктів, які можуть негативно вплинути на стан навколишнього природного середовища, підлягає оцінці впливу.

Відповідно до вимог частини 1 статті 3 Закону України Про оцінку впливу на довкілля №2059-VIII здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.

Частиною 1 статті 6 Закону №2059-VIII встановлено, що суб`єкт господарювання забезпечує підготовку звіту з оцінки впливу на довкілля і несе відповідальність за достовірність наведеної у звіті інформації згідно з законодавством.

Суд зазначає, що позивачем надано Звіт з оцінки впливу на довкілля Нарощення золовідвалів №1 та №2 (реконструкція) ВП Бурштинська ТЕС АТ ДТЕК Західенерго.

Однак вищезазначеному звіті відсутня інформація про знаходження на території АТ ВП Бурштинська ТЕС водойми-охолоджувача Бурштинської ТЕС, який належить до території Галицького національного природного парку.

Під час проведення державного нагляду (контролю) позивачем представлено позитивний висновок з оцінки впливу на довкілля планової діяльності Нарощення золовідвалів №1 та №2 (реконструкція) ВП Бурштинська ТЕС АТ ДТЕК Західенерго.

Вищезазначеному висновку вказано, що вплив рослинний, тваринний світ, заповідні об`єкти під час реалізації планової діяльності. Ділянка об`єкта планової ділянки передбачається в межах існуючого промислового майданчика на якому наявні промислові будівлі, споруди, мережі і комунікації. Відповідно до звіту з оцінки впливу на довкілля природні комплекси відсутні, зникаючі та занесені до Червоної книги України види рослин і тварин, об`єкти Смарагдової мережі, природно-заповідного фонду на території планової діяльності відсутні.

Таким чином при проведенні оцінки впливу на довкілля питання можливого негативного впливу внаслідок господарської діяльності Позивача на землі природного заповідного фонду Галицького національного парку не розглядалось, що є порушенням ст. 51 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища.

Відтак, твердження позивача про протиправність п. 3 оскаржуваного припису не відповідає фактичним обставинам справи.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На виконання цих вимог відповідач, як суб`єкт владних повноважень, частково надав суду належні і достатні докази, які спростували твердження позивача, а відтак частково довів правомірність своїх дій та рішення.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про часткову обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до ч. 3 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Під час звернення до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 4962,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 03.05.2022 №2499690.

Враховуючи часткове задоволення позову, сплачена сума судового збору у розмірі 1240,50 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 73, 74, 139, 241-246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив :

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати пункт 1 припису Державної екологічної інспекції Карпатського округу №50 від 10 лютого 2022 року.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції Карпатського округу (місцезнаходження: вул. Ак.Сахарова,23-А, м. Івано-Франківськ, 76014, ) на користь Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго (місцезнаходження: вул. Козельницька,15, м. Львів, 79026; ) судовий збір, в сумі 1240 (одна тисяча двісті сорок) гривень 50 копійок.

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Гулкевич І.З.