Справа № 380/13689/22
Суддя: Братичак Уляна Володимирівна
Дата ухвалення: 2022-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА
про повернення позовної заяви

17 жовтня 2022 року
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Братичак Уляна Володимирівна, перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військової частини НОМЕР_1 ) про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и л а :

ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військової частини НОМЕР_1 ), в якій просить:

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_2 (Військова частина НОМЕР_1 ) щодо нарахування та виплати ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період з 01.12.2015 по 12.06.2017 включно з урахуванням грудня 2013 року як місяця для обчислення індексу споживчих цін (базового місяця);

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 (Військову частину НОМЕР_1 ) перерахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 01.12.2015 по 12.06.2017 включно з урахуванням січня 2008 року як місяця для обчислення індексу споживчих цін (базового місяця), виплату здійснити із урахуванням виплачених сум.

Ухвалою від 04.10.2022 суддя залишила цю позовну заяву без руху та надала позивачу десятиденний строк з дня одержання ухвали для усунення виявлених недоліків позовної заяви. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху суддя вказала недоліки позовної заяви. З посиланням на норми статті 233 Кодексу законів про працю України в редакції, чинній на дату звернення до суду, суд констатував, що ОСОБА_1 звернувся до суду зі значним пропуском строку звернення до суду. В резолютивній частині ухвали від 04.10.2022 суддя визначила спосіб усунення недоліків позовної заяви, зазначила, що позивачу потрібно подати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з цим позовом та докази поважності причин його пропуску.

На виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху представник позивача подав заяву від 12.10.2022. В цій заяві представник пояснив свою позицію щодо строків звернення до суду із заявленим ним позовом, зокрема зазначив, що норми Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» від 1 липня 2022 року № 2352-ІХ, який набрав чинності 19.07.2022 та яким внесено зміни до Кодексу законів про працю України не містять положень, які б поширювали його дію на правовідносини, що виникли до набрання ним чинності, тобто зворотної дії в часі вказаний закон не має. Відтак, вказує, що вимоги Закону № 2123-ІХ щодо строку звернення до суду не застосовуються до ОСОБА_1 , оскільки його звільнено 12.06.2017 та в силу вимог ст. 58 Конституції України та ч. 4 ст. З КАС України даний закон не має зворотної дії в часі.

Окрім цього, представник позивача вважає, що якщо застосовувати зміни внесені до статті 233 КЗпП України Законом України № 2352-ІХ від 1 липня 2022 року, строк звернення до суду з вимогами про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні починається з моменту набрання цим Законом чинності 19.07.2022 та закінчується 19.10.2022.

Також посилається на запроваджений на території України карантин, у зв`язку з запобіганням поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Таким чином, зважаючи на вищевикладене, представник позивача переконаний, що строк звернення до суду ОСОБА_1 з даним позовом не пропущений.

Суддя оцінила доводи позивача щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом та при їх оцінці керується такими мотивами.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Частиною п`ятою статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду у справах щодо проходження публічної служби встановлюється місячний строк.

Частиною третьою статті 122 КАС України визначено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» від 01.07.2022 № 2352-IX внесено зміни до статті 233 Кодексу законів про працю України, вказані зміни набрали чинності 19.07.2022.

Чинна станом на дату звернення до суду і вирішення питання щодо відкриття провадження в адміністративній справі редакція статті 233 КЗпП передбачає таке:

1) працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті;

2) працівник має право звернутися до суду із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

Як слідує з матеріалів справи, ОСОБА_1 виключений із списків особового складу ІНФОРМАЦІЯ_4 з 12.06.2017. При цьому, оскаржує дії ІНФОРМАЦІЯ_2 (Військова частина НОМЕР_1 ) щодо невірного нарахування та виплати ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період з 01.12.2015 по 12.06.2017 включно.

Як на доказ позивач покликається на довідку про нарахування індексації грошового забезпечення за період з липня 2015 року по червень 2017 року, яку відповідач скерував позивачу ще 03.08.2021 листом №12/19187. Водночас, з цим позовом ОСОБА_1 звернувся до суду лише 29.09.2022, тобто більше ніж через рік після отримання письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

При цьому, суд враховує, що прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» від 1 липня 2022 року №2352-IX не передбачають переживаючої дії для зміненої ним частини другої статті 233 КЗпП.

Крім того, як вже зазначалося вище, відповідно до частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи (в т.ч. вирішення судом питання щодо дотримання строків звернення до суду та відкриття провадження у справі).

Таким чином, оскільки позивач звернувся з цим позовом до суду після 19.07.2022, тобто після набрання чинності змін, внесених до ст. 233 КЗпП України, суд вважає помилковими аргументи представника позивача про те, що вимоги Закону № 2123-ІХ щодо строку звернення до суду не застосовуються до ОСОБА_1 .

Щодо посилання представника позивача на те, що строк звернення до суду з даним позовом пропущений у зв`язку із наявністю обмежувальних протиепідемічних заходів, слід зазначити, що відповідно до п.3 розділу VI Прикінцеві положення КАС України передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Водночас, до заяви про поновлення строку звернення до суду не долучено жодного належного доказу, який свідчить про те, що причини пропуску строку звернення до суду зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суд зауважує, що зазначене клопотання обґрунтоване лише загальними підставами неможливості звернення до суду у відведений час, та не надає докази не можливості вчинення процесуальної дії та необхідність більшого часу.

Так, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в рамках справи № 640/20314/20 (постанова від 02.12.2021) досліджуючи питання щодо поважності причин пропуску процесуального строку зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, при цьому такі обставини повинні бути підтверджені належним чином.

Правова позиція аналогічного змісту наведена у постанові Верховного Суду від 22.06.2021 у справі № 120/5780/20-а.

Відтак, враховуючи долучену до позовної заяви довідку про нарахування індексації грошового забезпечення за період з липня 2015 року по червень 2017 року, лист відповідача від 03.08.2021 №12/19187, на переконання суду, позивач пропустив тримісячний строк звернення до суду з цим позовом, щодо вирішення спору у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні і не повідомив суду обставин, що пояснювали б поважність причин пропуску такого строку.

Відповідно до пункту 9 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу. Відповідно до частини другої статті 123 КАС України суд повертає позовну заяву, якщо вказані позивачем підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними.

Оскільки суд дійшов висновку, що повідомлені представником позивача в заяві від 12.10.2022 аргументи не доводять поважності причин пропуску позивачем строку звернення до суду, позовну заяву ОСОБА_1 слід повернути.

Керуючись ст.ст.169, 171, 243, 248, 250, 256, 293-295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

п о с т а н о в и л а :

позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військової частини НОМЕР_1 ) про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії повернути позивачеві.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Братичак Уляна Володимирівна