Справа № 160/7757/22
Суддя: Рянська Вікторія В'ячеславівна
Дата ухвалення: 2022-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 жовтня 2022 року Справа № 160/7757/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рянської В.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в м. Дніпрі у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛІДЕР ФІЛЬТР» до Дніпровської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛІДЕР ФІЛЬТР» до Дніпровської митниці, у якій позивач просить визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товарів № UA110050/2022/000016/1 від 17.02.2022.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що з метою митного оформлення товарів, придбаних згідно із зовнішньоекономічним договором (контрактом) № 06/02/17 від 06.02.2017, укладеним між позивачем (покупцем) та компанією ANHUI CHIRO TECHNOLOGY Cо.LTD (Китай) (продавцем), додатковою угодою № 3 від 26.11.2020 до контракту, специфікацією від 11.10.2021 (додатком 8 до контракту), ТОВ «ЛІДЕР ФІЛЬТР» 14.02.2022 було подано до митного посту «Новомосковськ» Дніпровської митниці електронну митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ, якій присвоєно № UA110050/2022/001752 для митного оформлення таких товарів: товар 1 «Пристрої для фільтрування або очищення води в пластиковому корпусі з різним заповненням фільтруючого елементу» в асортименті; товар 2 «Фільтроелементи з полімерних матеріалів для фільтрувального обладнання води» в асортименті. Для здійснення митного оформлення товару ТОВ «ЛІДЕР ФІЛЬТР» залучило ФОП ОСОБА_1 як декларанта. Карткою відмови Дніпровської митниці № UA110050/2022/000035 від 16.02.2022 було відмовлено в прийнятті митної декларації № UA110050/2022/001752 від 14.02.2022 у зв`язку з невідповідністю даних щодо маркування товару. З метою усунення розбіжностей, керуючись пунктом 2 статті 263 Митного кодексу України, 17.02.2022 ТОВ «ЛІДЕР ФІЛЬТР» було подано до митного посту «Новомосковськ» Дніпровської митниці нову електронну митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ, якій присвоєно № UA110050/2022/001893 для митного оформлення таких товарів: товар 1 «Пристрої для фільтрування або очищення води в пластиковому корпусі з різним заповненням фільтруючого елементу» в асортименті; товар 2 «Фільтроелементи з полімерних матеріалів для фільтрувального обладнання води» в асортименті. Для підтвердження заявленої митної вартості товару 1451214,09 грн позивачем було надано необхідні документи. На повідомлення Дніпровської митниці від 17.02.2022 з вимогою надати додаткові документи ТОВ «ЛІДЕР ФІЛЬТР» для підтвердження митної вартості товарів 17.02.2022 надано додаткові документи. 17.02.2022 Дніпровською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA110050/2022/000016/1, яким із застосуванням резервного методу було збільшено вартість товару № 1. Коригування митної вартості стало підставою для видання картки відмови Дніпровської митниці № UA110050/2022/000036 в прийнятті митної декларації № UA110050/2022/001893 від 17.02.2022. З метою випущення товарів у вільних обіг ТОВ «ЛІДЕР ФІЛЬТР» було подано нову митну декларацію № UA110050/2022/001936 від 17.02.2022 з урахуванням рішення про коригування №UA110050/2022/000016/1 від 17.02.2022. Сума донарахованих митних платежів у зв`язку з коригуванням митної вартості становила 635929,18 грн. Позивачем під час митного оформлення було надано усі необхідні документи, які ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, що піддавалися обчисленню та підтверджували усі складові митної вартості імпортованого товару, однак відповідач неправомірно, на думку позивача, здійснив коригування митної вартості імпортованого позивачем товару. У рішенні про коригування митної вартості відповідачем не зазначено конкретної причини щодо неможливості застосування основного методу визначення митної вартості товару, не наведено порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціну якого взято за основу для коригування митної вартості за резервним методом. Митним органом не було враховано внесені додатковою угодою № 3 від 26.11.2020 зміни до контракту № 06/02/17 від 06.02.2017 щодо порядку проведення безготівкових розрахунків на умовах, визначених у рахунку-проформі. Передплату за товар у розмірі 50% позивачем було здійснено 27.10.2021 та залишок 50% - 26.11.2021. Щодо зауважень митниці про відсутність календарних штемпелів країни продавця в інвойсі, коносаменті та експортній митній декларації, позивач зазначає, що митним законодавством України не передбачено обов`язкову наявність на документах, що підтверджують митну вартість товару, штемпелів або печаток митного органу країни відправлення товару. Копія експортної митної декларації є додатковим документом, який може надаватися (за наявності) лише у тому випадку, коли інші документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Наявність таких розбіжностей або неповноти наданих до митного оформлення документів, на думку позивача, митним органом не обґрунтовано. Крім того, надана копія експортної митної декларації, яка є електронною формою, містить штрих-код та QR-код. До митної вартості товару було включено витрати, пов`язані з внутрішньопортовим експедируванням вантажу експедитором ТОВ «ЛАМАН ШИПІНГ» з порту Wuhu до Одеського морського торговельного порту за рахунок покупця. Вартість міжнародного морського перевезення в сумі 408539,10 грн була сплачена позивачем 04.02.2022 на підставі виставленого рахунку LS-4420961 від 02.02.2022 та підтверджується довідкою про транспортні витрати № 14 від 02.02.2022. На момент митного оформлення товару експедитор не передав акт виконаних робіт на підпис позивачу, тому не було можливості надати акт митному органу. Наявність додаткових витрат, пов`язаних з перевантаженням товару з одного транспортного засобу на інший, відповідачем не доведено. Щодо невключення до митної вартості товару експедиторської винагороди позивач зазначив, що транспортно-експедиційні послуги надавалися за місцем постачання на митній території України та є окремим об`єктом оподаткування податком на додану вартість. Додавання вартості транспортно-експедиційних послуг до митної вартості товару призвело б до подвійного оподаткування. Також позивач щодо зауважень митниці до прайс-листа б/н від 01.10.2021 зазначив, що обов`язкової вимоги щодо отримання від суб`єкта зовнішньоекономічної діяльності-виробника товару прайс-листа, як і вимог до його складення, чинним законодавством не передбачено. Позивач вважає сумніви Дніпровської митниці щодо достовірності наданих ТОВ «ЛІДЕР ФІЛЬТР» відомостей про митну вартість товару необґрунтованими, а оскаржуване рішення - протиправним і таким, що підлягає скасуванню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.06.2022 позовну заяву було залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.
14.06.2022 у встановлений строк надійшло клопотання позивача про усунення недоліків позовної заяви з доданими до нього документами.
Ухвалою від 15.06.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні, встановлено сторонам строки для подання заяв по суті справи.
05.07.2022 до суду надійшов відзив, у якому відповідач просив відмовити в задоволенні позову. Обґрунтовуючи заперечення проти позовних вимог, відповідач зазначив, що під час здійснення посадовою особою Дніпровської митниці контролю наявності у підтверджуючих документах усіх відомостей у кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості, встановлено, що документи, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності і неточності. На підтвердження заперечень проти позовних вимог відповідач навів у відзиві обставини прийняття оскаржуваного рішення відповідно до змісту опису графи 33 цього рішення. Зазначив, що рішення про коригування митної вартості товарів прийнято митницею відповідно до чинного законодавства.
Станом на час розгляду справи відповіді на відзив та заперечень до суду не надходило.
Згідно з ч. 4 ст. 159 КАС України подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов таких висновків.
Судом встановлено, що 06.02.2017 між ТОВ «ЛІДЕР ФІЛЬТР» (Україна, покупець) та компанією ANHUI CHIRO TECHNOLOGY Co., LTD (Китай, продавець) було укладено зовнішньоекономічний договір (контракт) № 06/02/17 (далі - контракт), згідно з п.п. 1.1 якого продавець зобов`язується передати у власність покупця, а покупець зобов`язується прийняти цей товар та своєчасно здійснити його оплату на умовах даного контракту.
Відповідно до пункту 1.2 контракту (зі змінами, внесеними додатковою угодою № 1 від 23.08.2017) асортимент товару передбачається у додатках (специфікаціях) до контракту, які є його невід`ємною частиною.
Згідно з пунктом 2.1 контракту ціна товару визначається у доларах США на умовах «FOB-Wuhu».
Відповідно до пунктів 2.2, 2.3 контракту ціна товару включає вартість товару, тари, пакування, маркування, навантажувальних робіт; покупець здійснює оплату товару згідно з рахунком-фактурою продавця без урахування ПДВ.
Пунктами 3.1, 3.2, 3.3, 3.5, 3.6 контракту передбачено, що продавець здійснює поставку товару на умовах «FOB-Wuhu» відповідно до міжнародних правил тлумачення торговельних термінів «Інкотермс-2010», партіями згідно з рахунок-фактурою. Датою поставки товару вважається дата календарного штемпеля митниці країни продавця. Зобов`язання продавця вважається виконаним у момент передачі перевізнику товару. Поставка товару здійснюється не пізніше 30 календарних днів з моменту передплати.
Пунктом 3.7 контракту визначено перелік документів, копії яких продавець зобов`язується передати у розпорядження покупця, а саме: рахунок-фактуру, пакувальний лист, коносамент, сертифікат походження, експортну декларацію.
Згідно з пунктом 4.1 контракту покупець здійснює оплату за договірними цінами, зазначеними у рахунку-фактурі.
Пунктом 4.2 контракту передбачено, що оплата товару здійснюється за безготівковим розрахунком шляхом переказу коштів на розрахунковий рахунок продавця. Покупець здійснює передплату товару у розмірі 100% його вартості.
До вказаного контракту було укладено додаткову угоду № 1 від 23.08.2017 та додаткову угоду № 2 від 23.11.2018, якими, зокрема, викладено у новій редакції умови контракту щодо строку його дії.
26.11.2020 було укладено додаткову угоду № 3 до контракту, якою внесено зміни, зокрема, щодо строку його дії, та до пункту 4.2 контракту, а саме, що оплата товару здійснюється за безготівковим розрахунком шляхом перерахування коштів на розрахунковий рахунок продавця відповідно до умов, зазначених у рахунку-проформі.
З метою організації перевезення товару за контрактом на підставі договору про транспортно-експедиційне обслуговування № 97 від 26.01.2017 ТОВ «ЛІДЕР ФІЛЬТР» залучило експедитора - Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАМАН ШИПІНГ». Перевезення товару до кордону України (м. Одеса, Одеський морський торговельний порт) здійснювалось морським транспортом на підставі коносаменту (Bill of lading) № YMLUM241083613 від 10.12.2021: пункт навантаження Wuhu, пункт розвантаження Одеса (Україна), судно WU XIANG 66 L2149E, контейнер № YMMU6287153.
Відповідно до рахунку-фактури № LS-4420961 від 02.02.2022 та довідки про транспортні витрати № 14 вартість морського перевезення вантажу за межами державного кордону України у контейнері YMMU6287153 по коносаменту № YMLUM241083613 (маршрут: порт Wuhu (China) - порт Odessa (Ukraine)), становить 408539,10 грн.
Перевезення товару в межах території України (маршрут: Одеський морський торгівельний порт - м. Дніпро) здійснювалось на підставі міжнародної товарно-транспортної накладної № 421360 від 11.02.2022.
Імпортування означеного товару обумовлено контрактом № 06/02/17 від 06.02.2017, інвойсом № QN/UK-20211011 від 11.10.2021, коносаментом № YMLUM241083613 від 10.12.2021.
Загальна митна вартість товару була визначена декларантом за першим методом, тобто за ціною договору (контракту) щодо товару, який імпортується (вартість операції).
За результатами формато-логічного контролю автоматизованою системою аналізу згенеровано обов`язкові форми контролю за ЕМД № UA110050/2022/001893 від 17.02.2022: витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів.
Митним органом відповідно до ч. 5 ст. 54 Митного кодексу України були додатково витребувані від ТОВ «ЛІДЕР ФІЛЬТР» документи, у зв`язку з тим, що надані позивачем до митного оформлення разом із митною декларацією № UA110050/2022/001893 від 17.02.2022 документи містили розбіжності та не містили всіх даних відповідно до обраного методу визначення митної вартості.
17.02.2022 декларантом ТОВ «ЛІДЕР ФІЛЬТР» додатково надано відповідачу рахунок № LS-4423654 від 14.02.2022, заявку експедитора № 382974 від 01.12.2021, довідку про собівартість товару № 02/16 від 16.02.2022, виписки з бухгалтерської документації, податкові накладні та лист № 17/1 від 17.02.2022, яким повідомлено, що інші додаткові документи надаватись не будуть.
За результатами опрацювання всіх поданих декларантом документів Дніпровською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA110050/2022/000016/1 від 17.02.2022, яким відкориговано митну вартість товару № 1, заявленого до розмитнення за вищезазначеною ЕМД, та визначено її за резервним методом на підставі раніше визнаної (визначеної) митним органом митній вартості та винесено картку відмови № UA110050/2022/000036 в прийнятті митної декларації № 110050/2022/001893 від 17.02.2022.
Як встановлено зі змісту вищезазначеної картки відмови в прийнятті митної декларації та рішення про коригування митної вартості товару, підставою для їх винесення стало те, що документи, подані декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товару, містили розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей щодо ціни, що підлягає сплаті за товар.
Так, зокрема, у графі 33 оскаржуваного рішення зазначено таке.
У зв`язку із прийнятим рішенням про коригування митної вартості, Дніпровською митницею сформовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № № UA110050/2022/000036 та зазначено, що позивачу необхідно подати нову митну декларацію з митною вартістю товару відповідно до рішення про коригування митної вартості товару UA110050/2022/000016/1 від 17.02.2022 згідно з другорядним (резервним) методом визначення митної вартості.
Вважаючи зазначене рішення про коригування митної вартості товару протиправним, ТОВ «ЛІДЕР ФІЛЬТР» звернулося за захистом своїх прав та інтересів до суду з даним адміністративним позовом.
Згідно з Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості, з точки зору її повноти і правильності (стаття 17 та додаток III, параграф 6 Угоди).
Перевірка документів та відомостей, які подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато-логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені МК України (стаття 337 МК України).
Згідно з частиною 1 статті 320 МК України форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями (митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками.
Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (стаття 49 МК України).
Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (стаття 51 МК України).
Відповідно до статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).
Відповідно до частини третьої статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Відповідно до статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина третя статті 54 МК України).
Відповідно до частини шостої статті 54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій, четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Відповідно до статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів.
Визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами (стаття 57 МК України): основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм МК України.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 МК України. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 МК України за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 МК України, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 МК України.
При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 МК України.
Відповідно до статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МК України.
Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Термін «ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті» стосується лише ціни оцінюваних товарів.
Відповідно до статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі.
Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.
Згідно із статтею 256 МК України відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення органу доходів і зборів про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.
У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів.
Оскаржуване рішення прийнято у зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом.
Суд зазначає, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.
Однак, дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів.
Згідно з частиною шостою статті 53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
В той же час, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.
Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає органу доходів і зборів право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України.
Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Надаючи оцінку доводам сторін, суд виходить із того, що для митного оформлення декларантом подані документи для випуску у вільний обіг (ІМ40) товару, митна вартість визначена за ціною контракту за першим методом. Митницею скориговано митну вартість товару із застосуванням резервного методу визначення митної вартості.
Щодо доводів відповідача про непідтвердження витрат на транспортування оцінюваної партії товару суд зазначає таке.
Відповідно до умов контракту № 06/02/17 від 06.02.2017 ціна на товар визначається у доларах США на умовах FOB-Wuhu та на умовах FOB-Wuhu продавець здійснює поставку товару.
Згідно із міжнародними правилами інтерпретації торгових визначень у сфері зовнішньої торгівлі Інкотермс, в редакції 2010 року, визначено умови поставки товару FOB («вільно на борту», ... назва порту відвантаження). Згідно із пунктом А4 умов поставки FOB, продавець зобов`язаний поставити товар або шляхом приміщення на борт судна, номінованого покупцем, в пункті навантаження, якщо такий є, зазначеному покупцем в пойменованому порту відвантаження, або шляхом забезпечення надання поставленого таким чином товару. В тому і в іншому випадку продавець зобов`язаний поставити товар в узгоджену дату або в узгоджений період відповідно до звичаїв порту. Пунктом А3 визначено, що у продавця немає обов`язку перед покупцем щодо укладення договору страхування. Згідно із пунктом А6 продавець зобов`язаний оплатити: всі витрати, що стосуються товару до моменту його поставки відповідно до пункту А4, за винятком витрат, оплачуваних покупцем, як це передбачено в пункті Б6; і якщо буде потрібно, витрати по виконанню митних формальностей, що підлягають оплаті при вивезенні товару, а також будь-які мита, податки та інші витрати, що сплачуються при вивезенні.
Отже, компанією ANHUI CHIRO TECHNOLOGY Cо.LTD виконується постачання до названого порту відвантаження - Wuhu, а також здійснюється митне очищення товару для експорту. Подальше перевезення товару з порту Wuhu до території України здійснюється за рахунок ТОВ «ЛІДЕР ФІЛЬТР», яким на підставі договору № 97 про транспортно-експедиторське обслуговування від 26.01.2017 було залучено експедитора ТОВ «ЛАМАН ШИПІНГ».
Відповідно до п.1.3 договору № 97 від 26.01.2017 під кожне перевезення клієнт надає експедитору заявку, в якій зазначається найменування та кількість вантажу, маршрут перевезення, заплановану дату надання вантажу відправником, тип транспортного засобу, дані про вантажовідправника та вантажоодержувача, а також інша інформація, що стосується організації транспортно-експедиторського обслуговування.
ТОВ «ЛІДЕР ФІЛЬТР» було надано ТОВ «ЛАМАН ШИПІНГ» заявку № 382974 від 01.12.2021 до вказаного договору на здійснення організації транспортування та експедирування вантажу у контейнері № YMMU6287153, в якій зазначена детальна інформація про перевезення.
Під час митного оформлення товару позивачем було надано довідку про транспортні витрати № 14 від 02.02.2022, рахунок-фактуру № LS-4420961 від 02.02.2022, виставлений ТОВ «ЛАМАН ШИПІНГ», відповідно до яких вартість міжнародного морського перевезення товару склала 408539,10 грн.
На підтвердження здійснення ТОВ «ЛІДЕР ФІЛЬТР» оплати на користь ТОВ «ЛАМАН ШИПІНГ» 408539,10 грн за морське перевезення згідно з рахунком-фактурою № LS-4420961 від 02.02.2022 позивачем було надано копію платіжного доручення № 1018 від 04.02.2022.
Вищенаведені відомості свідчать, що усі додаткові витрати, які були понесені під час перевезення придбаного позивачем товару, наявні у документах, які були надані відповідачу під час митного оформлення зазначеного товару.
Позивачем надано коносамент № YMLUM241083613 від 10.12.2021 як основний транспортний документ, що підтверджує факт перевезення контейнера № YMMU6287153 відповідно до узгодженої заявки.
Надані декларантом до митної декларації документи однозначно свідчили про визначення вартості морського перевезення (фрахту).
Натомість відповідач на підтвердження своїх доводів щодо наявності у ТОВ «ЛІДЕР ФІЛЬТР» додаткових витрат, пов`язаних з перевантаженням товару з одного транспортного засобу на інший, доказів суду не надав.
Щодо зауважень митниці щодо наданого прайс-листа б/н від 01.10.2021, а саме, що прайс-лист містить цінову інформацію виключно на товари, які декларуються за ЕМД № UA110050/2022/001893 від 17.02.2022, суд зазначає, що прайс-лист є документом довільної форми, до якого чинне законодавство не встановлює вимог щодо форми та змісту. Відповідно до загальноприйнятої світової практики прайс-лист має містити відомості, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме: найменування товару, артикул, якість товару (за необхідності), одиниці виміру (штуки, упаковки тощо), ціну, з обов`язковим зазначенням валюти, контактна інформація про продавця та будь-які інші положення, що стосуються умов продажу товарів. Наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов продажу товару, не може свідчити про заниження позивачем митної вартості товарів. Інформація, що міститься у прайс-листі від 01.10.2021, відповідає іншим документам, які надавались позивачем до митного оформлення.
Щодо надання документів, які підтверджують вартість товару, суд зазначає, що декларантом разом з № UA110050/2022/001893 від 17.02.2022 було подано митниці відповідні документи.
Зауваження відповідача щодо відсутності календарного штемпеля митниці країни продавця у наданих позивачем документах, зокрема копії експортної митної декларації, як підстави для коригування митної вартості товарів, є недостатніми за обставин цієї справи для підтвердження необґрунтованого визначення декларантом митної вартості за ціною договору.
Копія митної декларації країни відправлення передбачена як додатковий документ, що надається (за його наявності) на запит митниці, якщо надані документи, передбачені частиною другою статті 53 МК України, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Здійснення митного оформлення в країні відправлення є обов`язком виключно підприємства - постачальника.
Зауваження, що викладені митницею в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів, суд вважає помилковими, оскільки їх не можна віднести до таких, що можуть слугувати підставою для відмови у визначенні митної вартості товарів за ціною договору (контракту), адже вказані зауваження не впливають на формування митної вартості товару.
Наявність у митниці відомостей про вищу митну вартість товарів, у порівняні із заявленої декларантом, за відсутності обґрунтованих та підтверджених сумнівів щодо повноти та достовірності декларування, не є підставою для відмови у застосування першого методу визначення митної вартості.
З аналізу матеріалів справи судом встановлено, що декларант подав усі наявні документи, які ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, які підтверджували ціну товару, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджували митну вартість товару за ціною договору, а недоліки, на які посилається митниця, не перешкоджали визначенню митної вартості товару.
Декларантом включено до митної вартості товарів усі необхідні складові, визначено їх числові значення, підтверджено та обґрунтовано документально складові митної вартості товарів - ціну, що підлягала сплаті за товар, транспортні витрати, а також спростовано обставини, які унеможливлюють, на думку контролюючого органу, застосування основного методу визначення митної вартості товарів.
Митним органом не доведено, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, та не надано доказів, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за ціною договору.
Відтак, підстави для незастосування першого методу визначення митної вартості судом не встановлені, наявність підстав для коригування митної вартості товару відповідачем не доведено.
Суд зазначає, що відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів правомірності свого рішення. Натомість, позивачем доведено та підтверджено належними доказами обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.
Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позовна заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд дійшов такого висновку.
Згідно з ч.1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до платіжного доручення № 1030 від 21.02.2022 за подання позовної заяви позивачем було сплачено судовий збір у сумі 9538,95 грн. Зазначені судові витрати зі сплати судового збору підлягають стягненню з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача.
Керуючись ст.ст. 2, 9, 77, 90, 139, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛІДЕР ФІЛЬТР» до Дніпровської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товарів № UA110050/2022/000016/1 від 17.02.2022.
Стягнути з Дніпровської митниці за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛІДЕР ФІЛЬТР» судові витрати зі сплати судового збору в сумі 9538,95 грн (девять тисяч п`ятсот тридцять вісім гривень 95 копійок).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛІДЕР ФІЛЬТР», місцезнаходження: 03040, м. Київ, пров. Задорожний, буд. 6, .

Відповідач: Дніпровська митниця, місцезнаходження: 49038, м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, буд. 22, код ЄДРПОУ ВП 43971371.

Повний текст рішення суду складено 17.10.2022.

Суддя В.В. Рянська