Справа № 160/12634/22
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2022-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

18 жовтня 2022 року Справа №160/12634/22

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючї судді Ніколайчук С.В., розглянувши у письмовому провадженні клопотання представника позивача про зміну предмету позову у справі № 160/12634/22 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) , третя особа - військова частина НОМЕР_3 ( АДРЕСА_3 ) про визнання протиправним та скасування індивідуального акта, -

ВСТАНОВИВ:
19 серпня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до військової частини НОМЕР_1 , третя особа - військова частина НОМЕР_3 , у якій позивач просить визнати протиправним та скасувати постанову військово-лікарської комісії військової частини НОМЕР_1 , що оформлена довідкою військово-лікарської комісії №2796 від 25.07.2022р., щодо солдата ОСОБА_1 1981 р.н..

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 серпня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

12.10.2022 представником позивача подано заяву про зміну предмету позову, в якій просив суд розглядати справу №160/9666/22 з урахуванням зміни предмету позову доповнення позовних вимог у справі до співвідповідача Військової лікарської-комісії Військової частини НОМЕР_1 з такою вимогою:

- лікарську комісію військової частини НОМЕР_1 провести військово- лікарську експертизу стану здоров`я солдата військової частини НОМЕР_3 - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з метою визначення ступеня його придатності до військової служби».

В обґрунтування заяви зазначено, що зміна предмету позову полягає у обранні іншого способу захисту порушеного права, в межах інших відносин.

Розглядаючи подану представником заяву про зміну предмету позову, судом встановлено наступне.

Відповідно до частини першої статті 47 КАС України: крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.2 ст. 262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

За правилами ст. 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Аналіз наведених процесуальних норм дає підстави для висновку, що після відкриття провадження у справі за предметом позову, визначеним прохальною частиною позовної заяви, позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог, подавши відповідну заяву. При цьому, норми КАС України дозволяють позивачу скористатись таким правом до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. Отже, збільшення або зменшення розміру позовних вимог може відбутися шляхом зміни кількісних характеристик позовних вимог, але в межах спірних правовідносин.

Водночас предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені ст. 5 КАС України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних правовідносин.

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Такий правовий підхід щодо застосування норми процесуального права, а саме ст. 47 КАС України викладений у постанові Верховного Суду від 22.01.2020 у справі №826/19197/16.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

При ухваленні рішення стосовно поданої позивачем заяви про зміну (доповнення) підстав позову, суд враховує, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 (провадження № 12-15гс19) та підтриманий у постанові Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Відповідно до ч.1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.3 ст. 9 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 4 ст. 9 КАС України встановлено, що суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Процесуальні правовідносини виникають, змінюються і припиняються за ініціативи безпосередніх учасників спірних матеріальних правовідносин, які мають можливість за допомогою адміністративного суду розпоряджатися процесуальними правами і спірним матеріальним правом.

Аналогічний висновок Верховного Суду викладений у постановах від 08 травня 2018 року у справі 922/1249/17 та від 23 квітня 2019 року у справі 911/1602/18.

Відтак, суд робить висновок, що оскільки заяву про зміну предмету позову подано відповідно до вимог статті 47 КАС України, заява відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України, суд робить висновок про наявність підстав для прийняття такої заяви до розгляду.

Таким чином, подальший розгляд справи буде здійснюватись з урахуванням заяви про зміну предмету позову від 12.10.2022.

Відповідно до частини 4 статті 48 КАС України, якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Відповідно до частини 5 статті 48 КАС України, під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Відповідно до частини 6 статті 48 КАС України, після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку.

Таким чином, з метою забезпечення додержання вимог частини 3 статті 129 Конституції України, всебічного та об`єктивного розгляду адміністративної справи для з`ясування обставин, що мають значення для вирішення справи, суд вважає за необхідним залучити як співвідповідача у справі - Військову лікарську-комісію Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ).

Керуючись статтями 47, 49, 243, 248, 264 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Залучити співвідповідача у справі №160/12634/22 Військову лікарську-комісію Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 )..

Заяву ОСОБА_1 про зміну предмету позову у справі № 160/12634/22 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) , третя особа - військова частина НОМЕР_3 ( АДРЕСА_3 ) про визнання протиправним та скасування індивідуального акта - задоволити.

Подальший розгляд справи здійснювати з урахуванням доповненої позовної вимоги від 12.10.2022.

Встановити Військовій лікарській-комісії Військової частини НОМЕР_1 п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву та всіх документів, що підтверджують заперечення проти позову з одночасним надсиланням учасникам справи копії відзиву та доданих до нього документів та надати до суду докази такого направлення (надання).

Встановити позивачу строк на подання до суду відповіді на відзив та документів, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до нього доказів іншим учасникам справи, протягом двох днів з дня отримання (вручення) відзиву.

Встановити відповідачам строк на подання до суду заперечень проти відповіді на відзив і документів, що підтверджують надіслання (надання) заперечень і доданих до нього доказів позивачу, протягом двох днів з дня отримання (вручення) відповіді на відзив.

Повідомити учасників справи, що відзив на позовну заяву (відзив), відповідь на відзив і заперечення повинні відповідати вимогам частин другої-четвертої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розгляд адміністративної справи розпочати з спочатку.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та не підлягає оскарженню. Заперечення щодо ухвали можуть бути включені до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя С.В. Ніколайчук